ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/65/26	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №712/3494/25 Категорія: 310000000  	Троян Т. Є. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Новіков О.  М. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2026 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

суддів Новікова О.М., Василенко Л.І., Карпенко О.В.,
за участю секретаря Костенко А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 03 вересня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей виконавчого комітету Руськополянської сільської ради, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні онука та визначення способів участі бабусі й дідуся у вихованні онука,-

в с т а н о в и в:

У березні 2025 року  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду із вказаним позовом, обгрунтовуючи його тим, що ОСОБА_4 та ОСОБА_1 перебували в зареєстрованому шлюбі, який, відповідно до рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 серпня 2024 року, розірвано. 
У період шлюбу в сторін народився син – ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є рідними бабусею та дідусем ОСОБА_5 по батьковій лінії. У позивачів дружні та теплі відносини з онуком. 
Оскільки обидва батьків військові, дід з бабою допомагали у вихованні ОСОБА_6 , піклувалися про його навчання, водили на підготовчі заняття, до репетиторів, лікарів тощо. 
Крім того, Висновком органу опіки та піклування виконавчого комітету Руськополянської сільської ради визначено застосування спільної фізичної опіки з почерговим проживанням дитини ОСОБА_7 у помешканні кожного з батьків за відповідним графіком, визначеним за погодженням батьків. 
Відповідно до Наказу Міністерства закордонних справ України № 100-ос від 20.01.2025, ОСОБА_4 призначено з 03 лютого 2025 року на посаду чергового коменданта Посольства України в Республіці Кенія на час довготривалого відрядження. 
Після того, як батько дитини поїхав у довготривале відрядження, відповідач забрала дитину проживати до себе та категорично відмовляється надавати можливість позивачам спілкуватися та бачитися з онуком. 
На сьогоднішній день дитина фактично проживає з матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 . 
У договірному порядку не вдалося вирішити питання щодо участі у вихованні онука, тому позивачі звернулися до суду. 
На підставі викладеного позивачі просили суд:зобов`язати ОСОБА_1 не чинити перешкоди ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у спілкуванні та вихованні онука ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визначити такі способи участі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у спілкуванні та вихованні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:
- необмежене спілкування діда та баби з дитиною телефоном та в режимі «онлайн» з використанням програмного забезпечення Viber або іншого месенджера з урахуванням режиму дня дитини; 
- спілкування з онуком у вівторок, четвер та неділю кожного тижня: по чотири години в день з 16.00 год. до 20.00 год., у тому числі, з можливістю прогулянок по місту Черкаси і відвідування закладів культури з урахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування; 
- встановити побачення щороку у дні народження діда та баби з онуком в позашкільний час без присутності матері; встановити побачення діда та баби з онуком двічі на місяць, з п`ятниці у позашкільний час до неділі до 12:00 год. без присутності матері, з ночівлею за місцем перебування діда та баби;
- встановити побачення діда та баби з онуком щороку наступного дня після його дня народження у позашкільний час до 20:00 год. без присутності матері; щороку у період канікул надати діду та бабі додаткові дні побачень із онуком, із ночівлею за бажанням дитини, можливість виїзду на відпочинок, екскурсії без присутності матері;мати побачення з онуком у закладі освіти під час проведення свят, організованих вчителями або адміністрацією закладу, можливість супроводжувати онука на додаткові заняття та гуртки;
- у разі хвороби дитини (підтвердженої записом педіатра), якщо це припадає на день зустрічі, зустріч підлягає перенесенню на іншу, погоджену дату, враховуючи інтереси дитини, стан її здоров`я та потреби у повноцінному розвитку відповідно до віку дитини.
Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 03 вересня 2025 року позов задоволено частково.
Визначено ОСОБА_2 , ОСОБА_3 спосіб спілкування та здійснення участі у вихованні з малолітнім онуком ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином: 
- необмежене спілкування діда та баби з дитиною телефоном, іншими видами зв`язку у зручний для дитини час з у рахуванням режиму його дня;
- побачення щороку у дні народження діда та баби з онуком в позашкільний час;
- побачення діда і баби з онуком щороку наступного дня після його дня народження у позашкільний час до 20.00 год. без присутності матері;
- побачення з онуком у закладі освіти під час проведення свят, організованих вчителями або адміністрацією закладу, можливість супроводжувати онука на додаткові заняття та гуртки за попереднім погодження з матір?ю ОСОБА_1 ;
- спілкування з онуком у вівторок, четвер (перший і третій тиждень місяця) з 16.00 до 20.00, у тому числі з можливістю прогулянок по місту Черкаси і відвідування розважальних закладів з урахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування;
- перебування у діда та баби двічі на місяць з п?ятниці у позашкільний час до неділі до 12.00 (другий і четвертий тиждень місяця) за місцем їх проживання без присутності матері;
- щороку у період канікул визначити додаткові дні для відпочинку або екскурсії за попереднім погодженням із матір?ю;
- у разі хвороби дитини (підтвердженої записом педіатра), якщо це припадає на день зустрічі, зустріч підлягає перенесенню на іншу, погоджену дату, враховуючи інтереси дитини, стан її здоров`я та потреби у повноцінному розвитку відповідно до віку дитини.
Надано ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 можливість зміни способу участі у спілкуванні та вихованні онука ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому числі часу та місця побачень та спілкувань - за взаємною згодою сторін та врахуванням інтересів дитини. У випадку відсутності взаємної згоди – керуватись вищевказаним графіком.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 605,60 гривень.
Рішення суду мотивовано тим, що доводи та порядок зустрічі позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з онуком ОСОБА_6 , які останні просять встановити у поданому позові суперечить інтересам дитини, виходячи з його віку, психічного та фізичного розвитку.
Так, з наданих в судовому засіданні пояснень, встановлено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на даний час не має з бабою та дідом стійкого психоемоційного зв`язку, а тому у такому випадку, встановлення довірливих стосунків з ним має бути поступовим та на початкових етапах проводитись в присутності близької людини – матері відповідача ОСОБА_1 .
Крім того, на виконання ухвали суду Службою у справах дітей виконавчого комітету Руськополянської сільської ради наданий Акт бесіди з дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до якого вбачається, що дитина негативно відгукується про бабу ОСОБА_9 та діда ОСОБА_10 , бажання з ними спілкуватися не виявив та зазначив, що мама не дозволяє до них їздити.
При цьому, суд зазначив, що за згодою матері та за бажанням дитини таке спілкування можливе в громадських місцях та розважальних центрах. Основне, щоб місце, час такого спілкування було погоджено з матір`ю, яка несе основну відповідальність за безпеку життя своєї дитини.
Щодо надання позивачам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 можливості спілкуватись з онуком кожного тижня у вівторок, четвер та неділю по чотири години в день, то суд також вважав, що ухвалювати з цього приводу рішення суду, яке підлягає примусовому виконанню не можливо, з огляду на необхідності збереження режиму дитини, а також емоційного стану дитини.
Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 мають право на спілкування з онуком, враховуючи також особливості його віку, розвитку, виховання, необхідність дотримання розпорядку дня, харчування та відпочинку, емоційну прихильність дитини до матері, тобто відповідачки, а також виходячи із найкращих інтересів дитини, суд визначив порядок, який відповідатиме інтересам кожної із сторін та в першу чергу дитини. 
Крім того, позивачами заявлена вимога про усунення їм перешкод у спілкуванні з онуком, яка відхилена судом, оскільки сторони у добровільному порядку не змогли узгодити порядок спілкування баби та діда з онуком, що не доводить факту створення саме відповідачем перешкод для такого спілкування.
Не погодившись частково із рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 – адвокат Антонюк І.А. оскаржила його в апеляційному порядку, вказавши, що судове рішення є незаконним та необґрунтованим, ухваленим при неповному з`ясуванні обставин справи, тому просила його змінити, визначивши ОСОБА_2 , ОСОБА_3 спосіб спілкування та здійснення участі у вихованні з малолітнім онуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином:
-спілкування діда та баби з дитиною телефоном, іншими видами зв`язку у зручний для дитини час з урахуванням режиму його дня;
-побачення щороку у дні народження діда та баби з онуком в позашкільний час, з врахуванням стану здоров`я стану здоров`я дитини, інших обставин, що можуть виникнути;
-побачення діда і баби з онуком щороку наступного дня після його дня народження у позашкільний час до 20.00 год. без присутності матері з врахуванням стану здоров`я дитини, інших обставин, що можуть виникнути;
-побачення з онуком у закладі освіти під час проведення свят, організованих вчителями або адміністрацією закладу;
-щороку у період канікул визначити додаткові дні для відпочинку або екскурсії за попереднім погодженням з матір`ю. 
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом визначено, що дитина буде проводити з дідом та бабусею чотири дні на місяць по вівторкам та четвергам, три дні на тиждень двічі на місяць з п`ятниці до неділі (10 днів спілкування, плюс відвідування дідом та бабою школи, необмежене спілкування засобами телефонного та відеозв`язку). Тобто за висновком суду, ОСОБА_11 окрім відвідування школи, гуртків та секцій, репетиторів, лікарів, має більшість часу проводити з бабою ОСОБА_2 та дідом ОСОБА_3 , а у вільний час необмежено спілкуватись з ними засобами телефонного та відеозв`язку.
Відповідач категорично заперечує щодо перебування ОСОБА_6 з ночівлею за місцем проживання позивачів.
По-перше, суд не врахував Акт співбесіди психолога Служби у справах дітей з дитиною ОСОБА_12 , відповідно до якого вбачається, що дитина негативно відгукується про бабу ОСОБА_9 та діда ОСОБА_10 , бажання спілкуватися з ними не виявив.
По-друге, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 проживають та працюють в селищі Оршанець, де існує підвищена небезпека ракетно-дронової або іншої загрози.
Крім того, наголошує, що хвороба дитини не завжди може бути підтверджена довідкою лікаря.
У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 , ОСОБА_3 – адвокат Руденко Ю.В. вказує, що відповідач посилається на те, що під час перебування ОСОБА_6 у діда з бабою, останні нібито негативно висловлювалися та налаштовували дитину проти відповідача. Також вказує про те, що відповідно до Акту співбесіди психолога Служби у справах дітей, дитина негативно відгукується про діда та бабу.
Однак, відповідно до акту бесіди з дитиною від 05 червня 2025 року, на запитання: «чи хоче їздити до бабусі Ніни та діда Кості не відповів нічого (ні «так», ні «ні»), лише сказав, що мама не дозволяє до них їздити.
Отже, відповідач намагається долучити завідомо неправдиві відомості про відносини баби і діда з онуком. 
Згідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд доходить наступних висновків.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Оскаржуване рішення суду не в повній мірі відповідає зазначеним вимогам закону.
Судом встановлені наступні фактичні обставини справи.
ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що складено відповідний запис за № 804 та 06 липня 2017 року Соснівським районним у місті Черкаси відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 .
Батьками дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в свідоцтві про народження зазначені в графі батько - « ОСОБА_4 » та в графі мати - « ОСОБА_1 ».
Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 27.05.2025 року визначено місце проживання малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір`ю – ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . 
Відповідно до Висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Руськополянської сільської ради від 17.01.2025 року, орган опіки та піклування вважає доцільним визначити застосування спільної фізичної опіки з почерговим проживанням дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у помешканні кожного з батьків за відповідним графіком, визначеним за погодженням батьків.
Сторонами визнається та не заперечується, що позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є бабусею та дідусем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , звертаючись до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні онука та визначення способу участі у вихованні онука, як на підстави позовних вимог зазначили, що після призначення їхнього сина ОСОБА_4 з лютого 2025 року на посаду чергового коменданта Посольства України в Республіці Кенія на час довготермінового відрядження, відповідач ОСОБА_1 , відносини з якою погіршились, чинить їм перешкоди у спілкуванні з онуком ОСОБА_6 .
Відповідно до Наказу Міністерства закордонних справ України № 100-ос від 20.01.2025 року ОСОБА_4 з 03 лютого 2025 року призначено на посаду чергового коменданта Посольства України в Республіці Кенія на час довготермінового відрядження.
Відповідно до Висновку виконавчого комітету Руськополянської сільської ради, який затверджено рішенням виконавчого комітету Руськополянської сільської ради№ 163 від 20.06.2025 року та який підтримано представником третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Служби у справах дітей виконавчого комітету Руськополянської сільської ради, за яким, зокрема, встановлено, що у свідоцтві про народження дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його батьками записані ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . Дитина проживає з матір`ю. Згідно з актом обстеження умов проживання за адресою АДРЕСА_1 встановлено, що за цією адресою проживають: баба – ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мати – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , син – ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Будинок вмебльований, є необхідні речі побуту та вжитку. Для дитини є окрема кімната, наявні письмовий стіл, комп`ютерна техніка, місце для сну, навчання, дозвілля. Мати ОСОБА_1 на засідання комісії з питань захисту прав дитини погодилася на необмежене спілкування діда та баби з дитиною телефоном у зручний для дитини час за його бажанням; на побачення щороку у дні народження діда та баби з онуком в позашкільний час; побачення діда і баби з онуком щороку наступного дня після його дня народження у позашкільний час до 20.00 год.; побачення з онуком у закладі освіти під час проведення свят, організованих вчителями або адміністрацією закладу.
Враховуючи вищевикладене, рішення комісії з питань захисту прав дитини, керуючись найкращими інтересами дитини, орган опіки та піклування Руськополянської сільської ради вважає за доцільне визначити наступний порядок участі діда, баби у вихованні онука ОСОБА_5 : необмежене спілкування діда та баби з дитиною телефоном, іншими видами зв`язку у зручний для дитини час з урахуванням режиму його дня; побачення щороку у дні народження діда та баби з онуком в позашкільний час; побачення діда і баби з онуком щороку наступного дня після його дня народження у позашкільний час до 20.00 год. без присутності матері; побачення з онуком у закладі освіти під час проведення свят, організованих вчителями або адміністрацією закладу, можливість супроводжувати онука на додаткові заняття та гуртки за попереднім погодженням з матір`ю ОСОБА_1 ; спілкування з онуком у вівторок, четвер (перший і третій тиждень місяця) з 16.00 до 20.00, у тому числі з можливістю прогулянок по місту Черкаси і відвідування розважальних закладів з урахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування; перебування у діда та баби двічі на місяць з п`ятниці у позашкільний час до неділі до 12.00 (другий і четвертий тиждень місяця) за місцем їх проживання без присутності матері; щороку у період канікул визначити додаткові дні для відпочинку або екскурсії за попереднім погодженням із матір`ю; у разі хвороби дитини порядок участі може бути перенесено або змінено на іншу погоджену дату.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держав (частина перша статті 2 ЦПК України).
Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.
Відповідно до статті 18 СК України кожен учасник сімейних відносин, який досяг чотирнадцяти років, має право на безпосереднє звернення до суду за захистом свого права або інтересу.
Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист (частина десята статті 7 СК України).
Об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.
Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.
Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного (сімейного) права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; перевага балансу інтересів; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (див., зокрема, постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 листопада 2023 року в справі № 761/42030/21 (провадження № 61-12101св23), постанову Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11 грудня 2023 року в справі № 607/20787/19 (провадження № 61-11625сво22)).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 зазначено, що позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.
За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 цієї Конвенції – на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.
Право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)).
Пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.
Батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини (частина перша статті 151 СК України).
Главою 21 СК України визначено особисті немайнові права та обов`язки інших членів сім`ї та родичів.
Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.
Частиною першою статті 263 СК України встановлено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.
Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частина друга статті 159 СК України).
Конструкція статті 159 СК України свідчить про те, що законодавець розмежовує вимоги про встановлення способу участі у вихованні дитини та про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні.
Отже, судом першої інстанції вірно зазначено, що у матеріалах справи відсутні докази того, що відповідач чинить перешкоди позивачам у спілкуванні з онуком.
Повага до приватного і сімейного життя є важливими правами, захист яких гарантується Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. У прецедентній практиці Європейського суду з прав людини поняття «сімейне життя» у розумінні статті 8 Конвенції отримало достатньо широке тлумачення, не обмежується лише шлюбними відносинами, а може охоплювати й інші фактичні «сімейні зв`язки», зокрема, відносини між дитиною та близькими родичами (наприклад, бабою та дідом), оскільки останні можуть відігравати суттєву роль у сімейному житті.
Під правом на повагу до сімейного життя баби та діда по відношенню до своїх онуків в першу розуміється право на підтримання нормальних стосунків між бабою або дідом та онуками шляхом контактів з ним. Такі контакти зазвичай відбуваються за згодою особи, яка несе батьківську відповідальність, а це означає, що доступ бабусі, дідуся до онука, як правило, здійснюється на розсуд батьків дитини.
Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.
Найкращі інтереси дитини можуть, залежно від їх характеру та серйозності, перевищувати інтереси батьків.
Згідно з положеннями ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції.
Положення ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод поширюються, у тому числі, і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, §108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ у справі «Bogonosovy v. Russia» від 05 березня 2019 року, § 82).
З наведених положень міжнародного та національного законодавства випливає, що встановлене законом право баби, діда на участь у вихованні онуків є не лише запорукою реалізації ними повною мірою своїх сімейних прав, а й підпорядковане інтересам гармонійного розвитку та виховання дитини в атмосфері турботи, існуючих традицій у вихованні дітей, тому баба та дід не можуть бути свавільно позбавлені цього права.
Вирішуючи даний спір, суд першої інстанції, користуючись дискреційними повноваженнями, встановивши характер спірних правовідносин, вік дитини, стан його здоров`я, щотижневий розпорядок дня, індивідуальні потреби дитини, його особисту прихильність, визначив спосіб участі баби та діда у вихованні онука. 
В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на Акт співбесіди психолога Служби у справах дітей з дитиною ОСОБА_5 зазначає, що визначений судом графік зустрічей, зокрема, перебування у діда та баби двічі на місяць з п`ятниці у позашкільний час до неділі до 12.00 (другий і четвертий тиждень місяця) за місцем їх проживання без присутності матері, не в повній мірі відповідатиме інтересам дитини.
Колегія суддів, перевіривши зазначені доводи ОСОБА_1 вважає, що перебування дитини у діда з бабою по два дні з ночівлею два рази на місяць може негативно вплинути на дитину, тому вважає за необхідне обмежитись ночівлею у діда з бабою один раз на місяць.
Тому колегія суддів у даній частині вважає за доцільне судове рішення змінити, визначивши час перебування дитини у діда та баби один раз на місяць з п?ятниці у позашкільний час до неділі до 12.00 (кожний другий тиждень місяця) за місцем їх проживання без присутності матері.
Колегія суддів вважає, що вказаного часу буде достатньо для реалізації дідом та бабою повною мірою своїх сімейних прав щодо спілкування з онуком у вихідні дні.
Щодо спілкування з онуком у вівторок, четвер (перший і третій тиждень місяця) з 16.00 до 20.00, в тому числі з можливістю прогулянок по місту Черкаси і відвідування розважальних закладів з врахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування, то колегія суддів вважає, що судом правомірно визначено саме таку участь у спілкування позивачів з онуком, оскільки судом зауважено, що таке спілкування має відбуватися з урахуванням режиму дня дитини. Тобто врахуванню підлягає графік відвідування дитиною репетиторів, секцій, спеціалістів та лікарів.
Отже, колегія суддів вважає, що у даній частині судове рішення є законним.
Щодо аргументів апеляційної скарги у частині перенесення дати зустрічі у разі хвороби дитини, оскільки не завжди хвороба дитини підтверджується записом педіатра, то колегія суддів зауважує, що вказане застереження може запобігти зловживанню сторони відповідача у можливості безпідставної відмови у зустрічах баби та діда з онуком. Тому підстав для зміни судового рішення у даній частині не вбачається. 
Відповідно до п. 2 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
Згідно до ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.
За таких підстав, апеляційний суд доходить висновку, що рішення суду першої інстанції не в повній мірі відповідає нормам законодавства та підлягає у зміні в частині встановлення графіку спілкування діда та баби з онуком у вихідні дні.
На підставі вищевикладеного, відповідно до ст. 376 ЦПК України, у зв`язку з неправильним застосуванням норм матеріального права, невідповідністю висновків суду обставинам справи, рішення суду першої інстанції підлягає зміні у зв`язку з наведеними у даній постанові мотивами. 
Щодо судового збору
Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат (частина 13 статті 141 ЦПК України).
Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки апеляційна скарга задоволена частково, тому з позивачів на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908,40 грн., по 454,20 грн. з кожного. На користь ОСОБА_2 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 605,60 грн.
Керуючись ст. ст. 35, 367, 374, 376, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 – задовольнити частково.
Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 03 вересня 2025 року – змінити у частині визначення перебування ОСОБА_5 у діда та баби двічі на місяць з п?ятниці у позашкільний час до неділі до 12.00 (другий і четвертий тиждень місяця) за місцем їх проживання без присутності матері.
Визначити ОСОБА_2 , ОСОБА_3 спосіб спілкування та здійснення участі у вихованні з малолітнім онуком ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступним чином:
- перебування ОСОБА_5 у діда та баби один раз на місяць з п?ятниці у позашкільний час до неділі до 12.00 (кожний другий тиждень місяця) за місцем їх проживання без присутності матері.
В решті рішення суду залишити без змін.
Здійснити перерозподіл судових витрат.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 605,60 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 908,40 грн., по 454,20 грн. з кожного.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Повний текст постанови складено 02 лютого 2025 року.

Судді: