ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 січня 2026 року
м. Київ
справа № 761/2035/22
провадження № 61-10524св25
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В.,
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 ,
третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фактор Плюс»,
провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд справи за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фактор Плюс» на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2024 року в складі судді Саадулаєва А. І.та постанову Київського апеляційного суду від 16 липня 2025 року в складі колегії суддів: Стрижеуса А. М., Поливач Л. Д., Євграфової Є. П.,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог і судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій
У січні 2022 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фактор Плюс» (далі - ТОВ «ФК «Фактор Плюс») про витребування безпідставно набутого майна - квартири АДРЕСА_1 .
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києвавід 24 січня 2022 року позовну заяву  ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу час для усунення недоліків.
18 лютого 2022 року на виконання ухвали суду від 24 січня 2022 року позивач усунув недоліки позовної заяви.
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16 серпня 2022 року відкрито загальне позовне провадження у справі.
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2024 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 16 липня 2025 року, залучено до участі в справі в якості правонаступників ОСОБА_3 , 2015 року народження, та ОСОБА_4 , 2020 року народження, в інтересах яких діє законний представник ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_1 , 2008 року народження; ОСОБА_7 , ОСОБА_8 після смерті ОСОБА_1 .
Суд першої інстанції, з яким погодився й суд апеляційної інстанції, виходив з того, що спірні правовідносини не пов`язані нерозривно з особою померлого і допускають правонаступництво, тому наявні підстави для залучення до участі в справі правонаступників після смерті позивача.
Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги
У серпні 2025 року ТО «ФК «Фактор Плюс» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 липня 2025 року й передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Касаційна скарга мотивована тим, що суди порушили норму статті 55 ЦПК України, оскільки залучили до участі в справі правонаступників особи, яка вибула зі спірних правовідносин до відкриття провадження у справі та яка не набула статусу учасника справи. Належним чином не перевірили коло спадкоємців позивача.
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 28 серпня 2025 року відкрито касаційне провадження в цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.
17 вересня 2025 року матеріали справи надійшли до Верховного Суду.
ОСОБА_8 через представника ОСОБА_9 подала до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, у якому просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.
Позиція Верховного Суду
Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.
Фактичні обставини, встановлені судами
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_1 .
Щодо майна померлого  ОСОБА_1 заведено спадкову справу № 70321791.
Із заявами про прийняття спадщини після смерті позивача до нотаріуса звернулися:  ОСОБА_6 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_7 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , в інтересах яких діє їх законний представник ОСОБА_5 .
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Права і свободи людини і громадянина захищаються судом (стаття 55 Конституції України).
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Частинами другою та четвертою статті 25 ЦК України визначено, що цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.
Питання процесуального правонаступництва врегульовані частиною першою статті 55 ЦПК України, згідно з якою у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі в справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.
Процесуальне правонаступництво -це перехід процесуальних прав та обов`язків від однієї особи до іншої. Виникнення процесуального правонаступництва безпосередньо пов`язане із переходом матеріальних прав між такими особами. Заміна сторони правонаступником відбувається, як правило, у випадках зміни суб`єкта права або обов`язку у правовідношенні, коли новий суб`єкт права (позивач, відповідач або третя особа) повністю або частково приймає на себе права чи обов`язки попередника. Для настання процесуального правонаступництва потрібно встановити факт переходу до особи матеріальних прав попередника.
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, які нерозривно пов`язані з особою спадкодавця.
Установлено, що предметом позову є вимога про витребування нерухомого майна. Права на майно є успадковуваними та нерозривно пов`язані з особою лише до моменту її смерті, після чого переходять до її спадкоємців.
На момент вирішення судом першої інстанції питання про процесуальне правонаступництво в справі, із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_1 до нотаріуса звернулися  ОСОБА_6 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього ОСОБА_7 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; та ОСОБА_5 в інтересах малолітніх  ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .
Таким чином, установивши, що після пред`явлення позову до суду ОСОБА_1 помер, спірні правовідносини допускають правонаступництво, з`ясувавши коло спадкоємців, у яких виникло право на спадкування після смерті позивача, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, обґрунтовано залучив до участі в справі його правонаступників.
При цьому рішення Ржищівського міського суду Київської області від 30 листопада 2023 року в справі № 374/405/23, яким визнано ОСОБА_1 батьком ОСОБА_10 , 2015 року народження, та ОСОБА_11 , 2020 року народження, на час постановлення судом першої інстанції оскаржуваної ухвали не було скасоване та в апеляційному порядку не оскаржувалося, тому доводи касаційної скарги про те, що малолітні ОСОБА_10 та ОСОБА_11 не можуть вважатися правонаступниками позивача на увагу не заслуговують.
Також колегія суддів не бере до уваги посилання ТОВ «ФК «Фактор Плюс» в касаційній скарзі на те, що ОСОБА_1 вибув зі спірних правовідносин до відкриття провадження у справі, тому підстав для залучення до участі в справі його правонаступників не було. Такі доводи були предметом перевірки суду апеляційної інстанції, який обґрунтовано їх відхилив.
Так, апеляційний суд врахував, що  ОСОБА_1 звернувся до суду за захистом свого порушеного права ще в січні 2022 року. Станом на 18 лютого 2022 року він усунув виявлені судом першої інстанції недоліки позовної заяви. Проте суд першої інстанції відкрив провадження у справі лише 16 серпня 2022 року, після того як позивач помер.
Тобто, як правильно зазначив суд апеляційної інстанції, виникнення ситуації, коли позивач помирає до відкриття провадження, прямо спричинене тривалою бездіяльністю суду щодо своєчасного відкриття провадження у розумні строки, і це є прямим порушенням права на ефективний судовий захист.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком апеляційного суду про те, що за обставинами цієї справи відмова в залученні правонаступника на підставі того, що позивач формально не набув статусу сторони до відкриття провадження, суперечить принципам верховенства права, справедливості, ефективності судового захисту та здоровому глузду, адже вона ставить форму вище змісту і перекладає тягар власної бездіяльності суду на сторону, що шукає захисту.
Інші доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують, на законність та обґрунтованість судових рішень не впливають. 
Обставин, які є обов`язковими підставами для скасування судового рішення, касаційний суд не встановив.
Висновки за результатом розгляду касаційної скарги
Згідно з частиною третьою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення. 
Оскаржувані судові рішення відповідають вимогам закону й підстав для їх скасування немає.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу залишити без задоволення, а постановуапеляційного суду без змін.
Щодо судових витрат
Оскільки касаційна скарга залишена без задоволення, немає підстав для нового розподілу судових витрат.
Керуючись статтями 400, 401, 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фактор Плюс» залишити без задоволення.
Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 липня 2025 року залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді: М. Ю. Тітов
А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко