ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 620/6744/24 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Головуючого судді: Бужак Н.П.
Суддів: Ганечко О.М., Штульман І.В.
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року, суддя Тихоненко О.М., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Чернігівській про визнання протиправними та скасування наказів,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Чернігівській області, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Чернігівській області від 25 квітня 2024 року №30-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», яким застосовано до начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Чернігівській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани, передбачене пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», у перший робочий день після виходу його з лікарняного, але не пізніше шести місяців з дня тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, або річного терміну після його вчинення; 
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Чернігівській області від 29 квітня 2024 року за №35-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», яким застосовано до начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Чернігівській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани, передбачене пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що Наказом в.о. начальника Головного управління ДПС у Чернігівській області Твердохліба Ю.В. від 25 квітня 2024 року №30-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» наказано застосувати до начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Чернігівській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани, передбачене пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», у перший робочий день після виходу його з лікарняного, але не пізніше шести місяців з дня тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, або річного терміну після його вчинення. Наказом в.о. начальника Головного управління ДПС у Чернігівській області Твердохліба Ю.В. від 29 квітня 2024 року за №35-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» до начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Чернігівській області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани, передбачене пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу». З вказаними наказами ОСОБА_1 ознайомлений 29.04.2024 року у перший робочий день після виходу з лікарняного. Оскаржувані накази є безпідставними та необґрунтованими, прийнятими всупереч вимогам Закону України «Про державну службу», а тому позива просить визнати їх протиправними та скасувати.
Відповідно до ухвали Чернігівського окружного адміністративного суду від 21.08.2024 розгляд справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. 
Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 21.10.2024 адміністративний позов задоволено повністю.
Не погодившись з рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду, Головне управління ДПС у Чернігівській області звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову в задоволенні позовних вимог.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.
Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для виходу із письмового провадження та проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.
В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.
З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи та доводи сторін, колегія суддів вважає, що апеляцйна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 26.10.2023 призначено на посаду Головного державного інспектора відділу прогнозу, аналізу та звітності управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС в Чернігівській області на підставі Наказу від 25.10.2023 №228-о.
З 02.11.2023 по 23.11.2023 ОСОБА_1 був призначений в.о. начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС y Чернігівській області.
З 24.11.2023 наказом від 23.11.2023 №246-о позивач призначений на посаду начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС y Чернігівській області.
24.11.2023 Позивач ознайомлений з Посадовою інструкцією державного службовця начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків (категорія посади «Б»), затвердженою в.о. начальника Головного управління ДПС у Чернігівській області 15.09.2023 року.
Дорученням в.о. голови Державної податкової служби України від 01.02.2024 №19-д(02) до Доповідної записки Департаменту забезпечення відомчого контролю №98/99-00-02-03-02-14 від 29.01.2024 «Про результати комплексної планової невиїзної (дистанційної) перевірки Головного правління ДПС у Чернігівській області» доручено керівництву Головного управління ДПС у Чернігівській області вжити заходів із метою притягнення до відповідальності посадових осіб за встановлені комплексною плановою невиїзною (дистанційною) перевіркою порушення та недоліки, зокрема, шляхом ініціювання відповідних дисциплінарних проваджень згідно з Законом України «Про державну службу».
Дорученням в.о. начальника Головного управління ДПС у Чернігівській області від 23.02.2024 №28/25-01-01-01 (п. 1.2.) до доповідної записки від 12.02.2024 №39/25-01-02-11 доручено порушити дисциплінарне провадження для визначення ступені вини, характеру і тяжкості дисциплінарних проступків, що полягають у неналежному виконанні посадових обов`язків з контролю за роботою підпорядкованих структурних підрозділів стосовно начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Чернігівській області ОСОБА_1.
Наказом Головного управління ДПС у Чернігівській області від 26.02.2024 № 18-дп «Про порушення дисциплінарного провадження», відповідно до доручення в. о. начальника Головного управління ДПС у Чернігівській області від 23.02.2024 № 28/25-01-01-01 до доповідної записки сектору забезпечення відомчого контролю від 12.02.2024 №39/25-01-02-11, порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Чернігівській області ОСОБА_1 з метою визначення в його діях ознак дисциплінарного проступку.
Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Чернігівській області (далі Дисциплінарна комісія) проведено дисциплінарне провадження стосовно начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Чернігівській області ОСОБА_1.
За результатами розгляду дисциплінарної справи Дисциплінарною комісією складено подання від 16.04.2024 відповідно до наказу Головного управління ДПС у Чернігівській області від 26.02.2024 №18-дп «Про порушення дисциплінарного провадження» (надалі - подання).
Згідно вказаного подання, до Головного управління ДПС у Чернігівській області надійшло доручення в.о. Голови ДПС України 01.02.2024 №19-д(02) (вх. №455/8/25-01 від 06.02.2024) (надалі Доручення від 01.02.2024) до доповідної записки Департаменту забезпечення відомчого контролю ДПС від 29.01.2024 №98/99-00-02-03-02-14 (надалі - Доповідна записка від 29.01.2024). В Доповідні записці від 29.01.2024 вказано про те, що за результатами проведення Департаментом забезпечення відомчого контролю ДПС (далі - Департамент) комплексної планової невиїзної (дистанційної) перевірки стану організації роботи Головного управління ДПС у Чернігівській області з основних питань організації роботи, встановлено невиконання Головним управлінням ДПС у Чернігівській області показників доходів в окремих періодах, незалучення наявних резервів з метою наповнення бюджету, та невжиття заходів з метою з`ясування фактичної їх наявності порушення та недоліки в організації роботи щодо адміністрування податків і зборів, контрольно-перевірочній роботі, веденні та наповненні баз даних ДПС, збору доказової бази, відпрацюванні ризикових суб`єктів господарювання, погашенні податкового боргу тощо. Результати такої перевірки були викладені в Акті про результати комплексної планової невиїзної (дистанційної) перевірки (із частковим виїздом, за потреби) стану організації роботи Головного управління ДПС у Чернігівській області з основних питань за 2021-2023 роки від 29.12.2023 №1729/99-00-02-03-02-14 (надалі - Акт перевірки).
За результатами перевірки стану організації роботи управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Чернігівській області за напрямом моніторингу, аналізу та оцінки опрацювання податкових ризиків встановлено певні недоліки в роботі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Чернігівській області (надалі - Комісія), встановлено відсутність контролю в частині дотримання Комісією вимог Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 (із змінами), та Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року №520, що призвело до незабезпечення упередження розповсюдження «схемного» податкового кредиту протягом періоду вересень - грудень 2023 року та своєчасного прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, неналежного аналізу господарської діяльності підприємств за умови здійснення ризикових операцій платником на суму близько 26.2 млн грн ПДВ (TOB «РІВЛ»,TOB «Нікспецтранс», ТОВ «Північавтотранс», ТОВ «Алекс бетон буд», ТОВ «Совпаля ЛІД», ТОВ «СВ Трейд Лайн», ТОВ «Фул-транс»).
Окрім цього, встановлено допущення зволікання виконання пункту 2.1 доручення Голови ДПС від 19.06.2023 №106-д(02) до доповідної записки від 19.06.2023 № 641/99-00-02-03-01-13. Зокрема, по доведеним платникам податків не забезпечено упередження розповсюдження «схемного» податкового кредиту та своєчасного прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, що призвело до розповсюдження «схемного» податкового кредиту на суму щонайменше 536,3 млн грн ПДВ. Так, ПП «Сівер-нафта» - прийнято рішення про відповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку лише 13.11.2023; ТОВ «МС-2018» - 13.11.2023; ПП «АРС сервіс 22» - 13.11.2023; Приватне автотранспортне підприємство «Компанія «Спринт» - 29.11.2023; ТОВ «Сівертекс» - 30.11.2023; ПП «Семенівський колорит» - 08.11.2023.
Відповідно до пунктів 1, 4 та 5 розділу 3 посадової інструкції позивача, як начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС, затвердженої в.о. начальником ГУ ДПС Твердохлібом Юрієм 15.09.2023, до основних обов`язків належить, зокрема, але не виключно - здійснення керівництва діяльністю та організація роботи підрозділу, організація роботи структурних підрозділів із забезпечення оцінки ступеня ризиків, з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, моніторинг фінансово-господарських операцій платників на наявність податкових ризиків.
За результатами дисциплінарного провадження, Дисциплінарною комісією встановлено, що в діях/бездіяльності начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Чернігівській області ОСОБА_1 наявні ознаки вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону N°889-VIII, який полягає в неналежному виконанні посадових обов`язків.
Таким чином, дисциплінарна комісія вирішила рекомендувати на підставі статей 65, 66 Закону №889-VIII застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді догани за неналежне виконання посадових обов`язків, що полягає в незабезпеченні достатнього рівня організації роботи управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків та контролю підпорядкованого структурного підрозділу, що призвело до незабезпечення своєчасного здійснення моніторингу та аналізу фінансово-господарських операцій платників на наявність податкових ризиків, виявлення ризикових операцій, упередження розповсюдження «схемного» податкового кредиту протягом періоду листопад-грудень 2023 року та своєчасного надання інформації для розгляду і прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості відповідно до діючого законодавства.
У зв`язку з зазначеним на підставі Подання, наказом в.о. начальника Головного управління ДПС у Чернігівській області Твердохліба Ю.В. від 25 квітня 2024 року №30-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», враховуючи перебування ОСОБА_1 з 15.04.2024 по теперішній час на лікарняному, наказано застосувати до начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Чернігівській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани, передбачене пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», у перший робочий день після виходу його з лікарняного.
Наказом в.о. начальника Головного управління ДПС у Чернігівській області Твердохлібом Ю.В. від 29 квітня 2024 року за №35-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» (надалі Наказ від 29.04.2024 №35-дс) наказано застосувати до начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Чернігівській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани, передбачене пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».
Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли у справі, колегія суддів зазначає наступне.
Спеціальним законом, що регулює відносини, які виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, є Закон України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (далі - Закон України № 889-VIII). Дія цього Закону поширюється на державних службовців, зокрема, міністерств та інших центральних органів виконавчої влади (пункт 2 частини другої статті 3 Закону № 889- VIII). Цим Законом визначено принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.
В розумінні ст. 1 Закону України № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону України № 889-VІІІ, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Згідно з ч. 1 ст. 65 Закону України № 889-VІІІ, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Згідно з ч. 2даної норми закону, дисциплінарними проступками, зокрема є: 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 66 Закону України № 889-VIII, до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
За змістом ч. 1 ст. 67 Закону України № 889-VIII, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Згідно з ч. 1 ст. 69 Закону України №889-VIII, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі дисциплінарна комісія).
Відповідно до ч. 1 ст. 71 Закону України №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.
За правилами частини першої статті 73 Закону України №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Частиною другою статті 73 Закону України №889-VIII обумовлено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Пунктом 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року №1039 встановлено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
Згідно з ч. 10 ст. ст. 69 Закону України №889-VIII, результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Відповідно до п. 34 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року №1039, пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.
Пропозиція (подання) складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини. У вступній частині зазначаються: дата складення; відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження; прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження. У мотивувальній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: - факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням; - заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: - факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів; - обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; - ступінь вини державного службовця; - характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків; - відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби; - заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду. У резолютивній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку; пропозиція про закриття дисциплінарного провадження; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.
Згідно з ч. 11 ст. 69 Закону України №889-VIII, суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції або подання дисциплінарної комісії, або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Приписами статті 74 Закону України № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
Водночас, Спеціальним законом, що регулює відносини, які виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, є Закон України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (далі - Закон України № 889-VIII). Дія цього Закону поширюється на державних службовців, зокрема, міністерств та інших центральних органів виконавчої влади (пункт 2 частини другої статті 3 Закону № 889- VIII). Цим Законом визначено принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.
В розумінні ст. 1 Закону України № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону України № 889-VІІІ, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Згідно з ч. 1 ст. 65 Закону України № 889-VІІІ, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
У відповідності ч. 2 цієї ж статті, дисциплінарними проступками, зокрема є: 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Згідно з ч. 1 ст. 66 Закону України № 889-VIII, до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Відповідно до ч. 1 ст. 67 Закону України № 889-VIII, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
За змістом ч. 1 ст. 69 Закону України №889-VIII, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі дисциплінарна комісія).
Згідно ч. 1 ст. 71 Закону України №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.
За правилами частини першої статті 73 Закону України №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Частиною другою статті 73 Закону України №889-VIII обумовлено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Пунктом 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року №1039 встановлено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
Згідно з ч. 10 ст. 69 Закону України №889-VIII, результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Відповідно до п. 34 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року №1039, пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.
Пропозиція (подання) складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини. У вступній частині зазначаються: дата складення; відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження; прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження. У мотивувальній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: - факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням; - заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: - факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів; - обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; - ступінь вини державного службовця; - характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків; - відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби; - заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду. У резолютивній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку; пропозиція про закриття дисциплінарного провадження; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.
Згідно з ч. 11 ст. 69 Закону України №889-VIII, суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції або подання дисциплінарної комісії, або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Приписами статті 74 Закону України № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
В розумінні вимог закону, діяння є дисциплінарним проступком за наявності трьох умов: - якщо діяння є протиправним; - якщо діяння є винним; - якщо не виконані або неналежно виконані посадові обов`язки або інші вимоги, встановлені нормативно-правовими актами сфері державної служби.
Дисциплінарний проступок визначається як «винне» невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків. Так, складовими дисциплінарного проступку є дії або бездіяльність працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) та порушенням або ж неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Склад дисциплінарного проступку утворюють об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця; недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність складу дисциплінарного проступку.
Аналізуючи вищенаведені норми законодавства, суд дійшов висновку, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність в діях особи всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.
Так, суб`єктом дисциплінарного проступку є державний службовець. Суб`єктивна сторона дисциплінарного проступку - сукупність ознак, що характеризують психічне ставлення державного службовця до вчиненого ним протиправного діяння і його негативних наслідків, а саме - вина, мотив, мета проступку. Вина виражається у формі умислу або необережності. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.
Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.
Для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 Закону України №889-VIII, у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Аналіз положень Закону України №889-VIII дає підстави зробити висновок, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинно містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.
Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити стислий виклад обставин дисциплінарної справи та доводи про те, у чому полягає саме винна протиправна дія державного службовця, а також містити кваліфікації проступку, за допомогою якої можливо було б встановити тотожність між ознаками дисциплінарного проступку, закріпленого в правовій нормі, і ознаками вчиненого діяння. В наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинно бути конкретизовано, в чому саме полягає невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, зокрема вказівок на конкретні дії або бездіяльність (з чітким покликанням на назви, розділи, статті, пункти нормативно-правових актів), які державний службовець зобов`язаний був в силу своїх службових обов`язків вчинити, проте їх не виконав. Самі лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні конкретного виду дисциплінарного стягнення, а також ненаведення конкретних обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу.
Разом з тим, як вірно встановлено судом першої інстанції, Дисциплінарною комісією та суб`єктом призначення не встановлено, а в оскаржуваних наказах не наведено фактів, які підтверджують вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, та елементів складу дисциплінарного проступку, за який останнього притягнуто до дисциплінарної відповідальності.
За змістом резолютивної частини оскаржуваного Наказу від 29.04.2024 року №35-дс убачається, що підставами для застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення є: подання Дисциплінарної комісії від 16.04.2024 року №126/25-01-01-01-33, акт про ненадання пояснення від 23.04.2024 року №532/25-01-01-01-33, наказ ГУ ДПС у Чернігівській області від 25.04.2024 року №30-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».
В резолютивній частині Подання, Дисциплінарною комісією викладено висновок про встановлення наявності в діях/бездіяльності державного службовця ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 розділу VIII Закону №889, відповідно до якого він заслуговує на накладення дисциплінарного стягнення у виді догани, передбаченого ч. 3 ст. 66 розділу VIII Закону №889, за неналежне виконання посадових обов`язків, що полягає в незабезпеченні достатнього рівня організації роботи управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків та контролю підпорядкованого структурного підрозділу, що призвело до незабезпечення своєчасного здійснення моніторингу та аналізу фінансово-господарських операцій платників на наявність податкових ризиків, виявлення ризикових операцій, упередження розповсюдження «схемного» податкового кредиту протягом періоду листопад-грудень 2023 року та своєчасного надання інформації для розгляду і прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості відповідно до діючого законодавства.
Аналогічний висновок щодо наявності дисциплінарного проступку викладений й у оскаржуваних наказах.
Підтвердження вчинення позивачем дисциплінарного проступку зводяться до наступного: так, під час дослідження матеріалів дисциплінарної справи Дисциплінарною комісією встановлено таке: До ГУ ДПС у Чернігівській області 06.02.2024 надійшло доручення в.о. Голови ДПС України 01.02.2024 №19-д (02) до доповідної записки Департаменту забезпечення відомчого контролю ДПС (далі Департамент) від 29.01.2024 №98/99-00-02-03-02-14. Пунктом 2.1. даного доручення зобов`язано керівництво ГУ ДПС у Чернігівській області вжити заходів з метою притягнення до відповідальності посадових осіб за встановлені комплексною плановою невиїзною (дистанційною) перевіркою порушення та недоліки, зокрема шляхом ініціювання відповідних дисциплінарних проваджень. Зважаючи на результати комплексної перевірки (акт від 29.12.2023 №1729/99-00-02-03-02-14) та з урахуванням опрацьованих зауважень ГУ ДПС у Чернігівській області до акта, отриманих листом ГУ ДПС у Чернігівській області від 24.01.2024 №456/8/25-01-02-15, як вбачається із доповідної записки Департаменту, робочою групою ДПС встановлено численні недоліки та порушення організації роботи ГУ ДПС у Чернігівській області.
За результатами перевірки стану організації роботи управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Чернігівській області за напрямом моніторинг, аналізу та оцінки опрацювання податкових ризиків встановлено певні недоліки в роботі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Чернігівській області (далі Комісія), встановлено відсутність контролю в частині дотримання Комісією вимог Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 (із змінами), та Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року №520, призвело до незабезпечення упередження розповсюдження «схемного» податкового кредиту протягом періоду вересень-грудень 2024 року та своєчасного прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, неналежного аналізу господарської діяльності підприємств за умови здійснення ризикових операцій платником на суму близько 26,2 млн грн ПДВ (ТОВ «РІВЛ», ТОВ «Нікспецтранс», ТОВ «Північавтотранс», ТОВ «Алекс бетон буд», ТОВ «Совпал ЛТД», ТОВ «СВ Трейд Лайн», ТОВ «Фул-транс».
Окрім того, допущено зволікання виконання пункту 2.1. доручення Голови ДПС від 19.06.2023 №106-д(02) до доповідної записки від 19.06.2023 №641/99-00-02-03-01-13. Зокрема, по доведеним платникам податків не забезпечено упередження розповсюдження «схемного» податкового кредиту та своєчасне прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, що призвело до розповсюдження «схемного» податкового кредиту на суму щонайменше 536,3 млн грн ПДВ. Так, ПП «Сівер-нафта» - прийнято рішення про відповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку лише 13.11.2023; ТОВ «МС-2018» - 13.11.2023; ПП «АРС сервіс 22» - 13.11.2023; Приватне автотранспортне підприємство «Компанія «Спринт» - 29.11.2023; ТОВ «Сівертекс» - 30.11.2023; ПП «Семенівський колорит» - 08.11.2023.
Водночас, судова колегія зауважує, що у поданні та оскаржуваних наказах зазначено, що встановлені Дисциплінарною комісією факти нібито вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку полягають у: недоліках роботи Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Чернігівській області - відсутності контролю в частині дотримання Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Чернігівській області вимог законодавства; зволіканні з виконанням 2.1. доручення Голови ДПС від 19.06.2023 №106-д(02) до доповідної записки від 19.06.2023 №641/99-00-02-03-01-13.
Відповідно до спірних наказів, до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення як до начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Чернігівській області (надалі - Управління), керівництво яким він здійснює з 24.11.2023 року (з 02.11.2023 року по 23.11.2023 року здійснював виконання обов`язків начальника управління).
Згідно з Посадовою інструкцією державного службовця - Начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків, затвердженою в.о. начальника Головного управління ДПС у Чернігівській області 15.09.2023, з якою ОСОБА_1 ознайомлений 24.11.2023 року, про що свідчить його особистий підпис, метою посади є забезпечення ефективної роботи підрозділу з метою моніторингу фінансово-господарських операцій платників на наявність податкових ризиків та організації роботи з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (розділ 2 Посадової інструкції). В розділі 3 Посадової інструкції визначено основні посадові обов`язки начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Чернігівській області про нібито невиконання позивачем яких зазначено в оскаржуваних наказах, а саме: здійснення керівництва діяльністю та організація роботи підрозділу відповідно до Регламенту ГУ ДПС та положення про структурний підрозділ: забезпечення виконання завдань і функцій, покладених на управління; забезпечення виконання плану роботи управління; здійснення моніторингу та контролю за виконанням працівниками управління посадових обов`язків, правил внутрішнього трудового та службового розпорядку. Організація роботи структурних підрозділів із забезпечення оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН; забезпечення організації прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Моніторинг фінансово-господарських операцій платників на наявність податкових ризиків; внесення у разі необхідності та в межах компетенції пропозицій щодо включення до плану-графіка перевірок платників, які мають ризик щодо несплати податків, зборів, внесків та інших платежів.
Отже, серед посадових обов`язків ОСОБА_1 , як начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків, відсутні обов`язки та повноваження щодо контролю роботи Комісії та виконання покладених на неї завдань та функцій, дотримання нею положень законодавства.
Таким чином, коллегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про безпідставність та необґрунтованість висновків як Дисциплінарної комісії, так і в.о. начальника ГУ ДПС у Чернігівській області про неналежне виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків.
Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до п.п. 26 п. 6 Положення про Головне управління ДПС у Чернігівській області, затверджене наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 року №643 (зі змінами), ГУ ДПС для виконання покладених на нього завдань має право утворювати комісії. Згідно з п. 31 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 (надалі Порядок №1165), яким визначено механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів, наказом територіального органу ДПС затверджується голова комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі територіальних органів ДПС (надалі - Комісії регіонального рівня) та її персональний склад. Головою комісії регіонального рівня призначається заступник керівника (особа, яка виконує його обов`язки) територіального органу ДПС.
Пунктом 3.1. Порядку взаємодії комісій центрального та регіонального рівнів, структурних підрозділів ДПС, головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та міжрегіональних управлінь ДПС по роботі з великими платниками податків, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.05.2020 року №204 (зі змінами) (надалі - Порядок №204), визначено, що до складу комісії включаються працівники структурних підрозділів із питань виявлення та опрацювання податкових ризиків, податкового аудиту, оподаткування фізичних та юридичних осіб, з питань запобігання та виявлення корупції, правового забезпечення та контролю за підакцизними товарами.
Згідно з п. 33 Порядку 1165, голова комісії контролюючого органу організовує роботу комісії і відповідає за виконання покладених на неї завдань та функцій, головує на її засіданнях та визначає перелік питань, що підлягають розгляду.
Наказом ГУ ДПС у Чернігівській області від 30.10.2023 №285 внесено зміни до наказу від 15.08.2022 №194 «Про створення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», яким затверджено склад двох Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з однаковими повноваженнями, а саме: склад першої комісії: Голова комісії ОСОБА_21, Заступник Голови ОСОБА_2 , члени комісії: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; секретарі комісії - ОСОБА_22, ОСОБА_23. Склад другої комісії: Голова комісії ОСОБА_21, Заступник Голови ОСОБА_3 , члени комісії - ОСОБА_2, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_9 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , секретарі комісії ОСОБА_22, ОСОБА_24 (інформація щодо складу Комісії за 2021-2023 роки відображена на сторінках 484-522 Акту).
Таким чином, ОСОБА_1 протягом всього часу виконання обов`язків начальника та керівництва управлінням не входив до складу Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Чернігівській області, а отже не має нести жодної відповідальності за наслідки її діяльності.
Прийняття рішень щодо відповідності платників критеріям ризиковості відноситься виключно до повноважень Комісії.
Згідно п. 25 Порядку №1165, який за змістом відповідає положенням п. 3.3. Порядку №204, комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначено Порядком прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року №520.
Пунктами 5,6 Порядку визначено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Згідно з п. 7 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Відповідно до п. 2 Порядку №520, рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, приймають комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі територіальних органів ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Згідно з п. 4 Порядку №520, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Відповідно до п. 9 Порядку №520, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку: або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; або надсилає повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення); або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Пунктами 3.6., 3.7. Порядку №204 встановлено, що за годину до проведення засідання Комісії регіонального рівня Секретар комісії формує переліки суб`єктів господарювання, які будуть розглянуті на такому засіданні, та надсилає їх засобами електронного зв`язку членам Комісії. Разом з такими переліками членам Комісії направляється узагальнена інформація щодо відповідності платника критеріям ризиковості (додаток 1 до Постанови) по кожному платнику. Секретар комісії готує до засідання Комісії регіонального рівня доповідну записку про наявність/відсутність інформації щодо відповідності платника критеріям ризиковості (додаток 1 до Постанови) із зазначенням змісту такої інформації.
Згідно з п. 3.10. Порядку №204, членами Комісії регіонального рівня здійснюється з використанням інформаційних ресурсів ДПС аналіз наявної податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Результати проведеного аналізу щодня за дві години до початку засідання Комісії регіонального рівня надаються Секретареві комісії в електронному вигляді.
Відповідно до п. 40 Порядку №1165, рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування. Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні.
Отже, рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості приймається Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Чернігівській області як колегіальним органом більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої Комісії, а не одноособовоОСОБА_1, як начальником управління на підставі своєї Посадової інструкції.
Таким чином, зміст вищевикладених в оспорюваних наказах порушень вказує на те, що ОСОБА_1 ставлять в провинну дії, які були вчинені колегіальним органом (Комісією) та покладають на цю особу персональну відповідальність за рішення такого органу.
Щодо зволікання з виконанням 2.1. доручення Голови ДПС від 19.06.2023 №106-д(02) до доповідної записки від 19.06.2023 №641/99-00-02-03-01-13.
Відповідно до доповідної записки від 19.06.2023 №641/99-00-02-03-01-13 про результати моніторингу роботи Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Чернігівській області, встановлено неналежну роботу Комісії, яка полягала у відсутності прийняття рішень про відповідність критеріям ризиковості стосовно платників податків, які здійснюють ризикові операції, за наявності на те підстав.
Пунктом 2.1. доручення Голови ДПС від 19.06.2023 №106-д(02) до доповідної записки від 19.06.2023 №641/99-00-02-03-01-13 доручено керівництву ГУ ДПС у Чернігівській області забезпечити належну організацію роботи Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Чернігівській області.
Згідно зі Структурою ГУ ДПС у Чернігівській області, до складу «Керівництво» входить начальник та заступник начальника.
Отже, відповідальним за виконання вказаного пункту доручення є начальник та/або заступник начальника ГУ ДПС у Чернігівській області.
Позивач протягом всього періоду своєї служби в ГУ ДПС у Чернігівській області не входив до складу керівництва.
Водночас, виявлені недоліки стосуються роботи Комісії, організація роботи якої і відповідальність за виконання покладених на неї завдань та функцій та не входить до посадових обов`язків ОСОБА_1 .
На посаду начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_1 був призначений з 24.11.2023 (в.о. начальника з 02.11.2023), тобто майже через 5 місяців з дати доручення та доповідної записки від 19.06.2023.
Як вірно зазначив суд першої інстанції, протягом 4 місяців з дати доручення позивач взагалі не був службовцем ГУ ДПС у Чернігівській області, а отже жодним чином не міг зволікати із виконанням будь-яких доручень.
Таким чином, жоден із наведених у Поданні Дисциплінарної комісії та оскаржуваних наказах фактів не підтверджує вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який полягає у неналежному виконанні ним своїх посадових обов`язків.
Разом з тим, судова колегія зауважує, шо ні Подання, ні оскаржувані накази не містять жодних доказів того, що прийняття/неприйняття Комісією рішень та їх зміст є безпосереднім наслідком незабезпечення саме ОСОБА_1 достатнього рівня організації роботи управління в частині своєчасного здійснення моніторингу та своєчасного надання інформації.
Більш того, а ні Подання, а ні оскаржувані накази не містять жодних посилань на нормативно-правові акти, внутрішні розпорядчі документи ДПС, якими регламентовано строки здійснення управлінням з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків або безпосередньо начальником такого управління моніторингу та надання інформації для розгляду та прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, що, в свою чергу, давало б підстави для висновку про несвоєчасність.
З матеріалів справи убачається, що позивач у наданих Дисциплінарній комісії письмових поясненнях від 18.03.2024 зазначив наступне: «Аналіз фінансово-господарської діяльності суб`єктів господарювання платників податку на додану вартість Головного управління ДПС у Чернігівській області проводиться постійно, у тому числі, аналіз проводився і по підприємствам: ТОВ «Рівл», ТОВ «Нікспецтранс», ТОВ «Північавтотранс», ТОВ «Алекс бетон буд», ТОВ «Совпалл ЛТД», ТОВ «СВ Трейд Лайн», ТОВ "Фул-Транс", ПП «Чернігівнафтопродукт», ПП «Сівер нафта», ТОВ «МС-2018», ПП «АРС-сервіс 22», ПП «Транслогістична компанія», ПП «Агроспецтранс», ТОВ «Будівельна компанія «ДанДевелопмент», ТОВ «Імек», ПАП «Компанія «Спринт», ТОВ «Сівертекс», ТОВ «Мятний», ПП «Семенівський колорит».
За результатами аналізу фінансово-господарської діяльності суб`єктів господарювання, на засідання Комісії винесено інформацію щодо діяльності наступних підприємств: ТОВ «Рівл», ТОВ «Північавтотранс», ТОВ «Алекс бетон буд», ТОВ «Совпалл ЛТД», ТОВ «СВ Трейд Лайн», ТОВ "Фул-Транс", ПП "ЛТ ТРЕНІНГ" та за результатами розгляду якої прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості: ТОВ «Рівл», ТОВ «Совпалл ЛТД», ТОВ «СВ Трейд Лайн», ТОВ "Фул-Транс"».
Разом з тим, вказані пояснення не були прийняті до уваги а ні Дисциплінарною комісією, а ні суб`єктом призначення при вирішенні питання про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
Окрім того, в порушення вимог порядку, ОСОБА_1 не повідомлявся Дисциплінарною комісією про проведення засідання 16.04.2024.
У Поданні дисциплінарної комісії зазначено, що при визначенні наявності дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця Дисциплінарною комісією враховані порушення та недоліки за період з 25.04.2023 по 29.12.2023. Більш того, в Акті перевірки від 29.12.2023, на який містяться посилання в Поданні та оскаржуваних наказах, викладені виявлені недоліки роботи Комісії за період 2021-2023 роки.
Тобто, при встановленні в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку Дисциплінарною комісією враховувалися порушення та недоліки, які ОСОБА_1 , не будучи службовцем ГУ ДПС у Чернігівській області, не міг вчинити.
Тому суд вірно зауважив, що Подання та оскаржувані накази не відображають час, конкретні обставини та причини вчинення дисциплінарного проступку, а містять виключно припущення, без зазначення та підтвердження фактів невиконання чи неналежного виконання позивачем своїх посадових обов`язків, що доводить їх безпідставність та необґрунтованість.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив відсутність в діях позивача всіх елементів складу дисциплінарного проступку, а тому оскаржувані накази є протиправними та такими, що прийняті всупереч вимог Закону України «Про державну службу», та підлягають скасуванню.
Відповідно до ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи вчинені (прийняті) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
За змістом ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.
При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернігівській області залишити без задоволення, а рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2024 року - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк, визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Ганечко О.М.

Штульман І.В.