ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 грудня 2025 р.	Справа № 520/22576/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: П`янової Я.В.,
Суддів: Жигилія С.П. ,  Русанової В.Б. ,
за участю секретаря судового засідання Тютюник О.Ю.
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами Національної поліції України, Головного управління Національної поліції в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.05.2025, головуючий суддя І інстанції: Тітов О.М., м. Харків, повний текст складено 29.05.25 у справі № 520/22576/24
          за позовом    ОСОБА_1  
          до    Національної поліції України ,    Головного управління Національної поліції в Харківській області    
          про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі за текстом також – позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до адміністративного суду з позовом до Національної поліції України та Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі за текстом також – відповідач), в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати Наказ Національної поліції України №2094 від 25.07.2024 у частині, що стосується застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області №346 о/с від 01.08.2024;
- поновити позивача на посаді інспектора — снайпера взводу №3 роти швидкого реагування «Схід» полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 29 травня 2025 року адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано Наказ Національної поліції України №2094 від 25.07.2024 у частині, що стосується застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Визнано протиправним та скасовано Наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області №346 о/с від 01.08.2024.
Поновлено ОСОБА_1 на посаді інспектора — снайпера взводу №3 роти швидкого реагування «Схід» полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області.
Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 243 550 грн 92 коп.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, Національна поліція України оскаржила його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення суду ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на неврахування судом першої інстанції того, що дисциплінарний проступок скоєний позивачем в умовах дії воєнного стану зі свідомою відмовою від виконання вимог Наказу від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання» і відсутність чіткого волевиявлення виконати наказ командира поліцейським підрозділу поліції особливого призначення під час дії воєнного стану, встановлення власних умов виконання наказу є несумісним із загальноприйнятими вимогами, створило загрозу розлагодженості дій підрозділу поліції особливого призначення у надзвичайних ситуаціях та підриває авторитет поліції в цілому; наказ про виконання бойового завдання був доведений до позивача у належний спосіб, а факт невиконання наказу підтверджується матеріалами службового розслідування, включаючи відеофіксацію, переписку у месенджерах та доповідні рапорти командирів. 
За результатами апеляційного розгляду відповідач просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги залишити без задоволення.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, Головне управління Національної поліції в Харківській області також оскаржило його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення суду ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права, без урахування усіх обставин, що мають значення для справи.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач звертає увагу, що навіть за умови скасування наказу, яким реалізоване дисциплінарне стягнення, наказ про накладення дисциплінарного стягнення залишається чинним, а обставини, викладені у ньому, неспростованими. Вказує, що судом першої інстанції невірно обрахований початок періоду, з якого повинен бути поновлений заявник та обраховуватися середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, у випадку задоволення судом позовних вимог, та як наслідок невірно обрахований розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
За результатами апеляційного розгляду відповідач просить скасувати оскаржуване рішення в частині визнання протиправним та скасування Наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області №346 о/с від 01.08.2024 та стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 243 550 грн 92 коп., ухваливши нове рішення, яким позовні вимоги залишити без задоволення.
Позивач правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
У додаткових поясненнях у справі Головне управління Національної поліції в Харківській області просить урахувати, що після оголошення Наказу від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання» до поліцейських, які відмовилися від його виконання, було також застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні відповідно до приписів статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також – КАС України).
Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (далі за текстом - ДПОП «ОШБ «Лють») є міжрегіональним територіальним органом Національної поліції України у складі поліції особливого призначення.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проходив службу на посаді інспектора-снайпера взводу № 3 роти швидкого реагування "Схід" полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області, в званні – старший лейтенант.
На підставі доповідної записки полковника поліції ОСОБА_2 , т.в.о. начальника Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 07.06.2024 за № 704/03/59/01-2024 дск, Наказом генерала поліції третього рангу №652 від 11.06.2024 призначено та Дисциплінарною комісією центрального органу управління поліції проведено службове розслідування за фактом події за участю старшого лейтенанта ОСОБА_1 , інспектора-снайпера взводу № 3 роти швидкого реагування "Схід" полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області.
На підставі Висновку від 10.07.2024 службового розслідування від 07.06.2024 за №704/0359/01-2024 (ст.205 том №4 - матеріали ДСК) видано Наказ Національної поліції України № 2094 від 25.07.2024 про застосування дисциплінарного стягнення до старшого лейтенанта ОСОБА_1 , інспектора-снайпера взводу № 3 роти швидкого реагування "Схід" полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області у вигляді звільнення зі служби в поліції, вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпунктів 1 та 2 пункту 1 розділу VII Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого Наказом МВС від 04.12.2014 за № 987 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (пункт 4 наказу).
На підставі пункту 4 Наказу №2094 від 25.07.2024, видано Наказ №346 о/с від 01.08.2024 про звільнення зі служби ОСОБА_1 .
Уважаючи спірні накази протиправними, у відповідній частині, позивач звернувся до суду з позовом у цій справі.
Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що в ході службового розслідування не було повно та всебічно досліджено обставин невиконання наказу, що ставить під сумнів правомірність висновків, на підставі яких прийнято наказ про звільнення позивача.
Перевіривши оскаржувані накази про застосування до позивача дисциплінарних стягнень, суд першої інстанції дійшов висновку, що спірні накази прийнято необґрунтовано, без урахуванням усіх обставин, що мають значення для їх прийняття.
З огляду на задоволення позовних вимог про визнання протиправними та скасування спірних наказів у відповідній частині, суд першої інстанції поновив позивача на посаді та з урахуванням того, що час вимушеного прогулу позивача складає 302 днів, обчислив належну до стягнення на користь позивача суму середнього заробітку у розмірі 243 550, 92 грн.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та доводам апеляційної скарги, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 ст.1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі за текстом - Закон №580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
За визначенням статті 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з ч.1 ст.17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Обов`язки поліцейського передбачені частиною 1 статті 18 цього ж Закону, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Відповідно до ст.65 Конституції України захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів визначено одним з обов`язків громадян України.
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Указами Президента України №133/2022 від 14.03.2022, №259/2022 від 18.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022, №573/2022 від 12.08.2022, №757/2022 від 07.11.2022, №58/2023 від 06.02.2023, №254/2023 від 01.05.2023, №451/2023 від 26.07.2023, №734/2023 від 06.11.2023, від 05.02.2024 №49/2024, від 06.05.2024 №271/2024, від 23.07.2024 №469/2024, від 28.10.2024 №740/2024, від 14.01.2025 №26/2025 строк дії воєнного часу продовжувався.
Згідно з ч.4 ст.8 Закону №580-VIII під час дії воєнного стану поліція діє згідно з призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану".
Відповідно до п.24 ч.1 ст.23 Закону №580-VIII органи Національної поліції України беруть участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.
Згідно з ч.2 ст.24 Закону України "Про Національну поліцію" у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
Військовому командуванню разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування доручено запроваджувати та здійснювати, передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.
Згідно з Наказом Національної поліції України від 23.02.2022 за №171, який видано на підставі Указу Президента України "Про введення надзвичайного стану в Україні", особовий склад органів, підрозділів та установ поліції на час дії правового режиму надзвичайного стану переведено на посилений варіант службової діяльності.
Після введення правового режиму воєнного стану поліцейські фактично усіх територіальних (у тому числі міжрегіональних) органів Національної поліції, усвідомлюючи свою високу відповідальність за виконання покладених на поліцію завдань із забезпечення публічної безпеки і порядку, охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, які присягнули вірно служити Українському народові, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки, стали на захист Вітчизни та життя, здоров`я і благополуччя співвітчизників.
Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 13.01.2023 за №30 "Про утворення територіального органу Національної поліції" утворено як юридичну особу публічного права міжрегіональний територіальний орган Національної поліції - Департамент поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", яку зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 02.02.2023.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, визначаються підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень.
Нормами частини 1 ст.1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з пунктами 1, 3, 4, 6, 7, 8 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.
Пунктами 1, 2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Крім того, стаття 12 Дисциплінарного статуту дає визначення дисциплінарного проступку, з якого вбачається, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Отже, до кола формальних ознак дисциплінарного проступку поліцейського належать: 1) недотримання вимог чинних нормативно-правових актів; 2) недотримання Присяги поліцейського; 3) невиконання наказів керівників; 4) неналежний рівень знань положень нормативно-правових актів та змісту власних функціональних обов`язків за посадою; 5) не виявлення поваги до прав, честі і гідності людини, не утримання від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 6) ненадання допомоги та не запобігання вчиненню правопорушень; 7) не вжиття заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського із одночасним інформуванням про це безпосереднього керівника; 8) не утримання від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки; 9) не утримання від дій, що підривають авторитет Національної поліції України; 10) недотримання правил внутрішнього розпорядку; 11) невиконання заходів безпеки у службовій діяльності; 12) незабезпечення належного рівня власної професійної підготовки (кваліфікації); 13) неналежне ставлення до збереження службового майна, незабезпечення належного стану зброї та спеціальних засобів; 14) не виявлення поваги до честі і гідності інших поліцейських і працівників поліції, не надання допомоги іншим поліцейським, не стримування інших поліцейських від вчинення правопорушень; 15) не дотримання правил носіння однострою та знаків розрізнення; 15) не сприяння керівникові в організації дотримання службової дисципліни, не інформування керівника про будь-які порушення службової дисципліни; 16) перебування на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків частиною 2 статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено проведення службового розслідування, під яким, відповідно до частини 1 статті 14 цього ж закону, розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, як визначено у статті 14 Дисциплінарного статуту.
Відповідне службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Згідно з частиною десятою статті 14, частиною сьомою статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, з метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни, наказом МВС України від 07.11.2018 за №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі за текстом - Порядок №893).
Пунктом 1 розділу II Порядку №893 встановлено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з п.4 розділу II Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до п.13 розділу II Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні або письмові пояснення (у тому числі з накладанням електронного цифрового підпису) щодо відомих їм відомостей про діяння, яке стало підставою для призначення службового розслідування.
Згідно з п.2 розділу III Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Відповідно до п.п. 4, 5 розділу VI Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Пунктом 9 розділу III Порядку №893 встановлено, що висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Зважаючи на думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.
Згідно з п.1 розділу VII Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, ураховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції (ч.7 ст.19 Дисциплінарного статуту).
Частиною 8 ст.19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень визначених ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Види дисциплінарних стягнень перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.
Найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни є звільнення зі служби в поліції, як крайній захід дисциплінарного впливу.
Відповідне службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Як зазначено вище, підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Отже, у разі вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, перед накладенням дисциплінарного стягнення, з метою з`ясування всіх обставин вчинення такого проступку, наявності вини, керівник призначає службове розслідування, про що видає наказ.
Результатами службового розслідування має бути встановлено: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій.
Судом установлено, що 10.06.2024 до ДГІДПЛ Національної поліції України надійшла доповідна т. в. о. начальника ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» полковника поліції Поліщука Р. П. від 07.06.2024, адресована Голові НПУ генералу поліції третього рангу ОСОБА_3 щодо відмови від виконання наказу окремими поліцейськими зведеного загону полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі також - 33 ППОП ГУНП в Харківській області).
Зокрема, у вказаній доповідній записці зазначено, що 05.06.2024 в певний період часу, на заздалегідь визначених локаціях Донецької області, заступником командира полку управління поліції особливого призначення № 3 (далі - ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» ОСОБА_4 , поліцейським 33 ППОП ГУНП в Харківській області доведено вимоги наказу зведеного підрозділу (далі - ЗП) УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС «Про виконання (спеціального) завдання», а саме: зайняття визначених позицій з оборони територій, недопущення прориву ворога на зайняті рубежі, командиру 33 ППОП ГУНП в Харківській області Лук`янову В. М. наказано вжити зазначених у ньому заходів у встановлений строк щодо організації виїзду визначеного підпорядкованого особового складу на місця бойового (спеціального) завдання.
Після ознайомлення з указаним наказом деякі поліцейські, у тому числі ОСОБА_1 спочатку відмовились від його виконання у непрямій формі, але надалі погодилися лише за умов виконання їх вимог. В подальшому зазначені поліцейські не приступили до виконання бойового (спеціального) завдання.
Отже, підставою для проведення відповідного службового розслідування стала доповідна записка т. в. о. начальника ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» полковника поліції ОСОБА_2 від 07.06.2024 про безпосереднє виявлення ознак дисциплінарного проступку у діях окремих працівників 33 ППОП ГУНП в Харківській області та, зокрема, позивача.
З метою перевірки вказаних відомостей наказом НПУ від 11.06.2024 за № 652, у межах строків, встановлених Наказом НПУ від 25.06.2024 за № 707 призначено службове розслідування, у ході якого з`ясовано таке.
Відповідно до Законів України «Про Національну поліцію», «Про правовий режим воєнного стану», Указів Президента України від 24.02.2022 за № 64 «Про ведення воєнного стану України» від 05.02.2024 за № 49 та від 06.05.2024 за № 271 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», Інструкції про службові відрядження поліцейських у межах України, затвердженої Наказом МВС України від 02.08.2017 за № 672, на виконання вказівок Генерального штабу ЗСУ від 19.04.2024 за № 5008 та бойового розпорядження оперативно-стратегічного угруповання військ (далі - ОСУВ) «Хортиця», на підставі «телеграми» НПУ, а також рапорту командира ППОП ГУНП в Харківській області від 24.04.2024 за № 106 дск/119-21/01-2024, з метою виконання бойових (спеціальних) завдань у складі ДПОП «ОШБ НПУ Лють», Наказом ГУНП в Харківській області від 26.04.2024 за № 37 о/с дск, в оперативне підпорядкування командира оперативно-тактичного угруповання (далі - ОТУ) «Луганськ» ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » відряджено окремих поліцейських ППОП ГУНП в Харківській області.
Згідно з наданим у рамках проведення службового розслідування ГУНП в Харківській області витягом із наказу від 26.04.2024 за № 37 о/с дск «Про відрядження поліцейських ППОП ГУНП в Харківській області в оперативне підпорядкування командира ОТУ «Луганськ ОСУВ «Хортиця» з метою виконання бойових (спеціальних) завдань у складі ДПОП «ОШБ НПУ Лють», з 01.05.2024 до 02.07.2024 з вогнепальною та автоматичною зброєю та боєприпасами до неї відряджено поліцейських ППОП ГУНП в Харківській області, серед яких, інспектора-снайпера взводу № 3 роти швидкого реагування "Схід" полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Згідно з наданим у рамках проведення службового розслідування ГУНП в Харківській області витягом з наказу від 13.05.2024 за № 42 о/с дек «Про внесення змін до наказу ГУНП в Харківській області від 26.04.2024 за № 37 о/с дск» з метою виконання бойових (спеціальних) завдань у складі ДПОП «ОШБ НПУ Лють», з 15.05.2024 призначено старшим групи поліцейських ППОП ГУНП в Харківській області, які виконують бойові (спеціальні) завдання на території відповідної області ОСОБА_5 .
Згідно з листом ГУНП в Харківській області від 10.04.2024 за № 1180/119/04/21-2024 з поліцейськими ППОП ГУНП в Харківській області проведено навчальні збори відповідно до «Програми навчальних зборів для поліцейських, які відряджаються для забезпечення публічної безпеки і порядку та виконання бойових (спеціальних) завдань під час військового стану». По завершенню навчання усіма поліцейськими ППОП ГУНП в Харківській області, які проходили навчання, складено комплексний залік, про що складено протокол комісії. Поліцейських, які не склали комплексний залік, не було.
Вивченням вказаного протоколу № 1 (від 03.04.2024 № 1182/119/01/21-2024) засідання комісії комплексного заліку з тактичної, домедичної та вогневої підготовки всі поліцейські ППОП ГУНП в Харківській області успішно склали вказані заліки.
Згідно з витягом з бойового розпорядження командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 30.04.2024 за № 274/01/59/03-2024т/БР, на виконання бойового розпорядження командира ОТУ «Луганськ» від 19.04.2024, 33 ППОП ГУНП в Харківській області з 01.05.2024 до окремого розпорядження прийнято в оперативне підпорядкування та залучено до виконання бойових (спеціальних) завдань у складі ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють».
Відповідно до довідки «Про надання інформації щодо формування, видання та доведення бойових наказів» (вихідний ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 12.06.2024 за № 565/59/14-2024), щоденний наказ командира ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» про виконання бойового (спеціального завдання) є основним директивним документом для особового складу підрозділу та приданих сил, включає в себе виконання завдань визначених бойовими розпорядженнями старших начальників (ДПОП «ОШБ НПУ «Лють», ОТУ « ІНФОРМАЦІЯ_4 », ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 »).
Наказ видається кожен день та включає в себе виконання визначених завдань у період часу з 00.00 до 24.00 наступної доби. До наказу про виконання бойового (спеціального) завдання додаються: список особового складу, список транспортних засобів та рішення командира щодо розподілу завдань серед підпорядкованого особового складу на наступну добу.
Формування наказу відбувається на підставі завдань визначених старшим начальником, змінами у оперативній обстановці та заходами реагування на них і має гриф «для службового користування». Список особового складу надається відділом кадрового забезпечення, інформацію щодо транспортних засобів надає відділ логістики. Рішення командира ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» щодо залучення особового складу до виконання бойових (спеціальних) завдань на наступну добу формується на підставі пропозицій командирів (начальників) структурних підрозділів полку (приданих сил) у вигляді рапортів. За результатами узагальнення цих рапортів формується рішення по підрозділу, підписується командиром зведеного підрозділу, з врахуванням розгляду рапортів та внесених корегувань.
Доведення змісту щоденного наказу у зв`язку з великою кількістю особового складу та виконання завдань у районах ведення бойових дій здійснюється шляхом ознайомлення командирів (начальників) структурних підрозділів в частині, що їх стосується та підтверджується їх особистим підписом під формулюванням «ДОВЕДЕНО ТА ПОГОДЖЕНО». Подальше доведення інформації з наказу до особового складу покладається на цих керівників. Доведення окремих наказів здійснюється шляхом особистого підпису поліцейського у відомості ознайомлення та супроводжуються відеозйомкою.
Крім того, згідно з витягом із наказу ЗП УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» «Про виконання бойового (спеціального) завдання» від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС з метою виконання завдань із зайняття визначених позицій з оборони території, недопущення прориву ворога на відповідних позиціях поставлених перед зведеними підрозділами ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» командиру 33 ППОП ГУНП в Харківської області ОСОБА_5 наказано з числа підпорядкованого особового складу 33 ППОП ГУНП в Харківській області створити групи, визначивши старших груп та включивши до їх складу 63 поліцейських, серед яких визначено, у тому числі, ОСОБА_1 .
Визначеним поліцейським, задіяним до бойового (спеціального) завдання з ведення оборонних дій в районі міста, відповідно до вимог Наказу ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» «Про виконання бойового (спеціального) завдання» від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС наказувалося виконання завдань із зайняття визначених позицій з оборони території, недопущення прориву ворога на відповідних позиціях.
Згідно з листом ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 02.07.2024 за № 986/59/14-2024/ВС, відповідно до Законів України «Про Національну поліцію», «Про правовий режим воєнного стану», Указів Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та від 06.05.2024 за № 49/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», вимог бойових розпоряджень Головнокомандувача ЗСУ від 06.05.2024 за № 272/2024, командувача ОСУВ «Хортиця», командира ОТУ «Луганськ», а також на виконання вимог бойових розпоряджень зведених підрозділів ДПОП «ОШБ НПУ «Лють», з метою відбиття наступу противника, нанесення йому максимальних втрат, стійкого утримання зовнішнього рубежу оборони міста, недопущення оволодіння району міста, виконання поставлених завдань перед зведеними підрозділами ДПОП «ОШБ НПУ «Лють», окремих поліцейських ППОП ГУНП в Харківській області у кількості 67 осіб залучено до виконання бойових завдань.
05.06.2024 в період часу з 14.30 до 17.30, знаходячись на заздалегідь визначених місцях в області, заступником командира полку УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» ОСОБА_4 , до вказаних поліцейських доведено наказ командира зведеного підрозділу УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» від 05.06.2024 № 189 дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання».
Суть наказу командира ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» від 05.06.2024 за №189дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання» полягала у тому, що командиру 33 ППОП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 наказано в термін з метою заняття оборони на позиціях з числа зазначених поліцейських створити групи, визначивши старших груп, недопущення прориву ворога на зайняті рубежі. ОСОБА_5 , як командир зведеного підрозділу, мав на власний розсуд визначити кількість поліцейських, які мали увійти до груп. До визначених ОСОБА_5 груп мали увійти на вказані позиції від чотирьох до десяти поліцейських, що вказує на конкретно визначених поліцейських для виконання поставленого наказу.
Також після ознайомлення з БН від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС поліцейські, у тому числі позивач, погодилися виконувати БН від 05.06.2024 за № 189ДСК/ВС, однак у подальшому вказані поліцейські станом на 09:00 06.06.2024 не приступили до виконання бойового (спеціального) завдання.
Присутніми на шикуванні психологом відділу кадрового забезпечення УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» та керівником госпітальної групи Національної гвардії України в/ч НОМЕР_1 протипоказань до виконання зазначеними поліцейськими бойового (спеціального) завдання не виявлено, що підтверджується поясненнями останніх.
На виконання вимог Наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 28.07.2023 за № 347 «Про застосування технічних засобів фото- і кінозйомки, відеозапису» працівниками управління моніторингу ДПОП «ОШБ «Лють» та відділу моніторингу УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють», за допомогою портативних реєстраторів зафіксовано факт доведення БН від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС та відмову від його виконання зазначеними поліцейськими.
Після чого, 06.06.2024, на ім`я командира зведеного підрозділу УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» ОСОБА_6 , командиром зведеного загону ППОП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 подано рапорт від 06.06.2024, про те, що йому було доведено Наказ № 189дск/ВС від 03.06.2024 про залучення поліцейських до виконання бойових завдань на відповідних позиціях. Командирам взводів було надано наказ виділити особовий склад для виконання завдань.
ОСОБА_7 виділив поліцейських ОСОБА_8 та ОСОБА_1 , які повинні виконувати завдання на відповідній позиції, ОСОБА_9 виділив поліцейських ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які повинні були виконувати завдання на іншій відповідній позиції. Командирам взводів було доведено час і місце проведення інструктажу та виїзд на бойові позиції. Після прибуття на місце проведення інструктажу виявлено відсутність поліцейських зазначених на виїзд для виконання бойового завдання.
Крім того, дисциплінарною комісією досліджено відеофайли, які містяться на оптичних носіях інформації, та складено Акт перегляду відеоматеріалів, які надано 33 УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють», а також скріншот-переписки у месенджері WhatsApp, наданої старшим 33 ППОП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 щодо відео-фіксації доведення заступником командира полку УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» ОСОБА_4 , поліцейським 33 ППОП ГУНП в Харківській області, Наказу командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС.
Згідно з цим актом установлено, що 05.06.2024 особовому складу 33 ППОП, які частково були зібрані на шикуваннях в трьох різних місцях, заступником командира полку УПОП № 3 ОСОБА_4 , зачитано Наказ ЗП УПОП № 3 від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС «Про виконання бойового спеціального завдання».
Під час зачитування ОСОБА_4 . Наказу від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС прізвища конкретних працівників та їх кількість, яких буде задіяно в групах на зазначених позиціях, зачитано не було.
Водночас останнім повідомлено про те, що у вказаному наказі зазначено всіх поліцейських 33 ППОП ГУНП в Харківській області.
З відеозаписів 0000000_00000020240605160911_0024, 00000020240605153631_0051 встановлено, що після зачитування наказу кожному поліцейському 33 ППОП присутньому на шикуванні, у тому числі позивачу, було поставлене запитання, чи готові вони виконати зачитаний наказ, на що вони відповідали, що згодні виконувати наказ, однак озвучили причини, через які відсутня можливість виконання поставленого наказу, а саме: відсутність зв`язку із суміжними підрозділами, неналежна організація вивозу на позиції та евакуація з них в разі необхідності, відсутність належного озброєння та навичок поводження з ним для відбиття нападу важкої техніки противника.
Також опитаний під час проведення службового розслідування начальник штабу полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 пояснив, що про заплановане відрядження до ОСУВ «Хортиця» йому стало відомо на початку березня 2024 року під час наради керівного складу ППОП ГУНП в Харківській області, від командира полку ОСОБА_12 .
Під час загальної наради ППОП ГУНП в Харківській області, командиром полку було доведено зазначену інформацію до всього особового складу. Після цього поліцейські, які добровільно виявили бажання вступити до зведеного загону, повідомляли про це своїх безпосередніх керівників. В подальшому керівники підрозділів, надали списки особового складу, які виявили бажання командиру полку.
Після цього поліцейських зведеного загону було направлено на навчання, яке проводилось на базі ГУНП в Харківській області із залученням інструкторів Національної гвардії України.
Під час навчання з особовим складом проводились заняття з домедичної, тактичної, вогневої підготовки. По завершенню навчання у всіх поліцейських було прийнято заліки, які було пройдені успішно. 
Напередодні виїзду у відрядження поліцейським зведеного загону було доведено Наказ ГУНП в Харківській області від 26.04.2024 за № 37 о/с дек «Про відрядження поліцейських ППОП в оперативне підпорядкування командира ОТУ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 ». З особовим складом в день виїзду у відрядження було проведено цільовий Інструктаж командиром полку ОСОБА_12 , про що він та всі поліцейські, які відряджалися поставили свої підписи в книзі інструктажів.
У відрядження особовий склад направлявся із закріпленою за ними автоматичною зброєю та боєкомплектом до неї.
Крім озброєння їм було видано інструменти для облаштування позицій (лопати, кірки), формений одяг згідно належності, індивідуальні аптечки, протигази, радіостанції, засоби захисту (каски, бронежилети), сухпайки та інше.
01.05.2024 після прибуття до міста, заступник командира ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» ОСОБА_13 повідомив, що зведений загін направлено в оперативне підпорядкування ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють», командиром якого є ОСОБА_14 .
Для виконання поставлених завдань, підлеглий особовий склад спочатку доставляли до місць висадки автомобілями (типу пікап), обладнані засобами РЕБ, які були закріплені за ЗП УПОП №3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють». Після випадку обстрілу з мінометів місць висадки/посадки особового складу на пікапі, який привів до поранення поліцейських, у подальшому перевезення здійснювалось на бронетехніці, водіями ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють».
З 03.05.2024 визначеним поліцейським зведеного загону поставлено завдання щодо облаштування вказаних позицій, однак навичок що виконання таких завдань у поліцейських не було, але від завдання ніхто не відмовився.
Інформацію щодо дій ворога, обстріли, паролі для зв`язку, яку ОСОБА_5 повідомляло керівництво ЗП УПОП № 3, він особисто або через мобільні застосунки доводив керівному складу взводів та особовому складу зведеного загону.
В подальшому, при облаштуванні позицій, лінія зіткнення наблизилась до неї. У зв`язку із можливим підходом ворога, ОСОБА_5 звернувся до ОСОБА_14 щодо надання додаткових сил, для здійснення прикриття групи що виконувала завдання, на що позитивного рішення прийнято не було. При цьому без вказівки ОСОБА_14 залучити додаткові сили на зазначену позицію ОСОБА_5 самостійно не міг, але його підлеглі не відмовились від виконання поставленого завдання і задачу було виконано у повному обсязі.
До 05.06.2024 перед 33 ППОП ГУНП в Харківській області щоденно ставилась виключно задача з облаштувань позицій, при цьому відповідно до розмов вказані позиції, які облаштовувались поліцейськими зведеного загону, були призначенні для розміщення вогневих позицій підрозділів ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють».
05.06.2024 о 14.00 заступник командира ЗП УПОП № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_5 про необхідність зібрання особового складу, який не задіяний на бойових заходах.
В подальшому ОСОБА_5 , з урахуванням безпекових заходів, організовано збір особового складу в різний час в різних локаціях.
Під час шикування ОСОБА_5 , та особового складу зведеного загону було доведено наказ ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 05.06.2024 за № 189 дскЛЗС, згідно з яким, необхідно було залучити підлеглих ОСОБА_5 до завдань на бойових позиціях, для здійснення оборонних заходів. Ні заступником командира ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» ОСОБА_4 , ні будь - ким іншим не визначались конкретні поліцейські, які повинні були 05.06.2024 виконувати цей наказ та час його виконання.
Після чого, з фіксацією на нагрудну боді-камеру, представники ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» запитували у кожного поліцейського про готовність до виконання поставленого завдання. Ніхто з підлеглих ОСОБА_5 не відмовлявся від виконання завдання, але були названі причини, які унеможливлюють виконання наказу. При цьому у ОСОБА_5 не запитували, кого саме з особового складу, він визначить для виконання завдання.
В цей день ОСОБА_14 усно повідомив ОСОБА_5 про необхідність визначення осіб з числа 33 ГТПОП ГУНП в Харківській області на вогневі позиції по два поліцейських для здійснення оборонних заходів.
05.06.2024 командирам взводів ОСОБА_9 та ОСОБА_7 було надано наказ ОСОБА_5 на виділення особового складу для виходу на відповідні позиції на 06.06.2024 з розрахунку по два поліцейських з кожного взводу. Була доведена інформація про місце інструктажу та час виїзду на позиції (07:00).
В цей же день командири взводів (визначені усним наказом ОСОБА_12 ) ОСОБА_7 та ОСОБА_9 виділили особовий склад, що будуть задіянні у виконанні поставленого завдання на бойових позиціях, а саме: ОСОБА_7 на позицію надав кандидатури ОСОБА_8 та ОСОБА_1 , у свою чергу, ОСОБА_9 на позицію надав кандидатури ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , про що ОСОБА_5 письмово рапортом доповів ОСОБА_14 .
06.06.2024 ОСОБА_5 та ОСОБА_15 , прибувши у визначену для інструктажу точку о 07:00 виявили відсутність особового складу, який повинен заступати на бойові позиції.
На його питання про причини відсутності особового складу на Інструктажі командири взводів ОСОБА_9 та ОСОБА_7 повідомили, що на завдання ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , не з`явились через відсутність належних умов виконання наказу, а саме: відсутність протитанкового озброєння, неналежну, на їх думку, організацію евакуації в разі необхідності, а також наявністю в тилу бойових позицій десанту ворога, а також не вирішення проблемних питань, які були вказані цими поліцейськими під час зачитування наказу від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС під відеозапис.
Після чого ОСОБА_5 письмово рапортом від 06.06.2024 доповів ОСОБА_14 . У подальшому було проведено бесіду з ОСОБА_8 , ОСОБА_16 , ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , які не вийшли на завдання, які повідомили про причину невиходу на позиції, а саме, знаходження невідомої кількості ворога в тилу позицій, на які вони мали заступити, та відсутності належного озброєння, а також не вирішення проблемних питань, які були вказані цими поліцейськими під час зачитування наказу від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС під відеозапис.
ОСОБА_5 про невихід на бойове завдання ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_11 та ОСОБА_10 було повідомлено телефонним зв`язком командира ГТПОП ГУНП в Харківській області ОСОБА_12 . Були повідомлені причини, з яких особовий склад не виконав Наказ командира ЗП УПОП №3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» ОСОБА_14 .
Крім того, повідомлення ОСОБА_5 командирами взводів (визначеними усним наказом ОСОБА_12 ) ОСОБА_7 та ОСОБА_9 щодо визначених поліцейських про виконання бойового наказу підтверджується скріншот-перепискою у месенджері WhatsApp, зробленого з екрану мобільного телефону, який належить ОСОБА_5 , де ОСОБА_7 05.06.2024 о 22.56 надіслав текстове повідомлення щодо відповідної бойової позиції: Лопата, Костенко, а ОСОБА_9 05.06.2024 о 23.17 надіслав текстове повідомлення щодо відповідної бойової позиції: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , (п. 2 Акта перегляду відеоматеріалів, які надано 33 УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють», а також скріншот-переписки у месенджері WhatsApp, наданої старшим 33 ППОП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 ).
З матеріалів справи встановлено, що опитаний під час проведення службового розслідування заступник командира полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області ОСОБА_15 надав пояснення, аналогічні за змістом з поясненнями начальника штабу ППОП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , підтвердивши у повному обсязі відомості, викладені останнім.
Опитаний під час проведення службового розслідування поліцейський взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області ОСОБА_11 з приводу невиконання ним Наказу ЗП УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС вказав, що 05.06.2024 керівництвом УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють», а саме, ОСОБА_4 на шикуванні його взводу № 2 зведеного загону ППОП ГУНП в Харківській області їм було усно доведено бойовий наказ від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС, про необхідність заступити на позиції з метою недопущення прориву ворога у районах міст та заняття оборони на цих позиціях. Під час доведення вказаного наказу мені та іншим поліцейським його взводу, які були присутні на шикуванні, інформацію про те, хто саме з них і на які позиції та коли повинні заступити на позиції для виконання бойового завдання, не повідомлялося.
Після доведення вказаного наказу представник відділу моніторингу УПОП № З ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» підходив до кожного поліцейського його взводу та запитував про готовність виконувати вказаний бойовий наказ.
На вказане запитання особисто він повідомив зазначеному вище представнику відділу моніторингу про те, що він готовий виконувати бойовий наказ, але цей наказ неможливо належним чином виконати через те, що відсутня належна організація роботи штабу УПОП №3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» та повністю відсутня комунікація із суміжними підрозділами, що спричиняє негативні наслідки, а саме, дружній вогонь, поранення, також є підтверджені випадки загибелі бійців.
Дисциплінарною комісією центрального управління поліції за відомостями, викладеними в доповідній записці полковника поліції ОСОБА_2 , т.в.о. начальника Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 07.06.2024 за № 704/03/59/01-2024дск, зміст якої судом викладено вище, було проведено службове розслідування.
За наслідками проведення вказаного службового розслідування 25.07.2024 Наказом Національної поліції України № 2094 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських ГУНП в Харківській області» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 та 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, підпунктів 1 та 2 пункту 1 розділу VII Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого Наказом МВС від 04.12.2017 № 987, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 27 грудня 2017 року за № 1565/31433, до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора-снайпера взводу № 3 роти швидкого реагування «Схід» полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
З указаним наказом позивач ознайомлений 30.07.2024, що підтверджується його власноручним підписом в листі ознайомлення.
01.08.2024 ГУНП в Харківській області, на реалізацію наказу Національної поліції України від 25.07.2024 за  № 2094, видано Наказ № 345 о/с, яким згідно з Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 за № 580-VIII за п. 6 ч. 1 ст. 77 /у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 /008257/, інспектора-снайпера взводу № 3 роти швидкого реагування « ІНФОРМАЦІЯ_5 » полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області, з 01.08.2024 звільнено.
Позивач посилається на те, що Дисциплінарною комісією центрального органу управління поліції не у повній мірі проведено службове розслідування відносно дій старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та передчасно зроблено висновок про те, що нібито останній відмовився виконувати Наказ командира зведеного підрозділу управління поліції особливого призначення №3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання», у частині виїзду на місце виконання бойового (спеціального) завдання. Також позивач наголошує, що у нього наявні захворювання (діагнози), які не дозволяють виконувати будь-які фізичні навантаження та необхідне амбулаторне та/або стаціонарне лікування під наглядом лікаря, а дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування та винесення Наказу №2094 від 25.07.2024 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції, не було ураховано ступінь вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, попередню бездоганну поведінку, високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород.
Проте колегія суддів зазначає, що в ході проведення службового розслідування членами дисциплінарної комісії щодо фактів порушення службової дисципліни, відносно яких проводилось службове розслідування серед іншого опитано більше 60 поліцейських, пояснення яких наявні в матеріалах службового розслідування, у тому числі й позивача.
Висновком службового розслідування встановлено, що:
- під час визначення виду дисциплінарного стягнення враховано характер проступку ОСОБА_1 , обставини, за яких його вчинено, а також особу порушника та ступінь його вини, що підтверджується наявною в матеріалах службового розслідування характеристикою, біографічною довідкою, довідкою про наявність стягнень та заохочень позивача;
- обставинами, які пом`якшують відповідальність ОСОБА_17 , передбачені частиною 4 статті 19 Дисциплінарного статуту, є попередня бездоганна поведінка останнього. Обставини, які обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , передбачені частиною 6 статті 19 Дисциплінарного статуту, відсутні;
- обставин щодо скоєння ОСОБА_1 , дисциплінарного проступку у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони, що відповідно до вимог частини 2 статті 13 Дисциплінарного статуту, виключало б можливість застосовування до них дисциплінарних стягнень, дисциплінарною комісією не встановлено;
- причинами та умовами, що сприяли скоєнню зазначеної події, стала особиста недисциплінованість ОСОБА_1 , нехтування ним вимог чинного законодавства України, наказів НПУ та МВС України.
Так, у матеріалах службового розслідування наявні відповіді ДПОП «ОШБ «Лють», ГУНП в Харківській області на запити дисциплінарної комісії.
Досліджено відповідні відеозаписи, які наявні в матеріалах службового розслідування та відповідно зазначені у висновку службового розслідування, за наслідком їх перегляду та складення відповідного акта перегляду відеозаписів.
Разом з цим позивачем не зазначено, які саме обставини в ході проведення службового розслідування не дослідженні дисциплінарною комісією.
У матеріалах позову відсутні докази, які підтверджують звернення позивача як до керівництва його підрозділу, так і до керівництва НПУ зі скаргами на дії посадових осіб підрозділу, а також рапортами щодо повідомлення обставин які унеможливлюють виконання позивачем своїх службових обов`язків, наказів керівництва у т. ч. бойових (Наказу від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС), що фактично свідчить про наявність необхідних організаційних та соціально-економічних умов для належного виконання обов`язків поліцейського.
Долучені позивачем медичні довідки не стосуються подій та дати оголошення наказу від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС і виконання ним 06.06.2024 вимог цього наказу.
Жоден з долучених позивачем медичних документів не містить висновку про те, що останній є непридатним до виконання службових обов`язків або що він мав обмеження щодо виконання бойових (спеціальних) завдань, у тому числі, на час безпосереднього доведення та виконання Наказу № 189 дск/ВС від 05.06.2024.
У свою чергу, наявність рекомендацій щодо лікування, амбулаторного чи стаціонарного спостереження не є підтвердженням наявності стану, який унеможливлював би виконання наказу командира зведеного підрозділу.
Крім того, наказ командира зведеного підрозділу УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС стосувався виконання бойового (спеціального) завдання, яке є безпосереднім службовим обов`язком позивача.
Згідно з висновками службового розслідування, проведеного дисциплінарною комісією, жодних медичних протипоказань до виконання бойового (спеціального) завдання у позивача виявлено не було.
Додатково дисциплінарною комісією враховано, що позивач є поліцейським підрозділу поліції особливого призначення.
Отже, вказані доводи позивача не знайшли належного підтвердження під час розгляду справи.
Щодо обраного виду дисциплінарного стягнення, то колегія суддів зазначає, що відповідно до висновків Верховного Суду, які викладені в постановах від 07.02.2020 у справі № 260/1118/18, від 08.08.2019 у справі № 804/3447/17, від 29.05.2018 у справі №800/508/17, від 02.10.2019 у справі № 804/4096/17, від 29 лютого 2024 року у справі № 260/5566/22, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням усіх обставин вчинення дисциплінарного проступку та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Так, дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.
Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Враховуючи характер вчинених порушень, колегія суддів дійшла висновку, що приймаючи рішення щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано.
Колегією суддів не встановлено обставин, які б свідчили про те, що висновки відповідача, якими він мотивував наявність підстав для застосування до позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції, є довільними, нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів.
Колегія суддів зауважує, що адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.
Отже, питання ефективності державного управління, доцільності управлінських рішень перебувають поза межами критеріїв правомірності дій суб`єкта владних повноважень, які перевіряє суд.
Відповідно до приписів ст.19 Кодексу адміністративного судочинства України предметом розгляду по суті в порядку адміністративного судочинства є не будь-які рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а лише ті, що породжують права та обов`язки учасників спірних правовідносин.
Отже, обов`язковою ознакою рішень, дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.
Відповідно до частин 1-3 ст. 4 Дисциплінарного статуту наказ є формою реалізації службових повноважень керівника.
Згідно з ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати.
З огляду на наведене не дії відповідача, а його рішення у формі наказу породжує для позивача певні правові наслідки, має обов`язковий характер і може бути оскаржене у судовому порядку.
Наявність або відсутність дисциплінарного проступку в діях чи бездіяльності поліцейського встановлюється за результатами службового розслідування.
У цій справі судом установлено, що службове розслідування проведено відповідачем у спосіб передбачений законом; висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального військового стану в державі; вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами.
Службовим розслідуванням встановлено підстави для застосування до позивача крайнього заходу дисциплінарного впливу.
Отже, висновки Наказу про застосування дисциплінарного стягнення від 25.07.2024 за № 2094 щодо того, що за своєю тяжкістю дисциплінарний проступок, скоєний позивачем, є таким, що не сумісний з подальшим проходженням служби є належними та обґрунтованим.
Крім того, колегія суддів зазначає, що позивач був поліцейським полку поліції особливого призначення  і відмовився від виконання наказу начальника в період воєнного стану.
Відповідно до розділу ІІ Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого Наказом МВС від 04.12.2017 за № 987 (зі змінами відповідно до Наказу МВС України від 04.09.2023 за № 732) (далі - Положення), до завдань вказаних підрозділів відноситься зокрема участь в обороні України, виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час дії воєнного стану на всій території України або в окремій її місцевості та 60 днів після цього, підпунктом 10 пункту ІІІ Положення встановлено, що підрозділи поліції особливого призначення можуть брати участь за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, в обороні України відповідно до Закону України "Про оборону України шляхом безпосереднього ведення бойових дій у ході відсічі збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України під час дії воєнного стану та 60 днів після цього.
Згідно з підпунктом 1 пункту 1 розділу VII Положення поліцейські підрозділів особливого призначення зобов`язані неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльності поліції, Присяги поліцейського та вимог цього Положення.
Отже, позивач, будучи працівником правоохоронного органу та представником влади, нехтуючи даною Присягою на вірність Українському народові, ігноруючи вимоги нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, допустив вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у невиконанні Наказом командира зведеного підрозділу УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС.
Колегія суддів наголошує, що законодавцем покладено підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку, а в сучасних умовах участь в обороні нашої держави.
З огляду на наведені вище обставини та приписи нормативно-правових актів колегія суддів дійшла висновку про відповідність оскаржуваних наказів вимогам чинного законодавства та відсутністю підстав для задоволення позовних вимог про їх скасування.
Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, підстави для їх задоволення також відсутні.
В цій частині висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 10 жовтня 2019 року у справі №815/2443/16, від 04 грудня 2019 року у справі № 824/355/17-а, від 26 січня 2021 року у справі № 2140/1342/18, від 13 серпня 2020 року у справі № 817/3305/15, від 24 листопада 2020 року у справі №2140/1341/18, від 19 квітня 2021 року у справі №240/2677/20.
Відповідно, протилежні висновки суду першої інстанції є помилковими.
Крім того, колегія суддів ураховує, що згідно з поясненнями Головного управління Національної поліції в Харківській області на виконання Наказу від 05.06.2024 за № 189 дск/ВС задіяними поліцейськими виконувати його на визначених позиціях разом з ОСОБА_1 було обрано ОСОБА_8 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які відмовились від його виконання, та Наказом НПУ від 25.07.2024 за № 2094 до останніх також було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Не погодившись із застосованим дисциплінарним стягненням, ОСОБА_8 звернувся з позовною заявою до суду про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24.03.2025, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 11.06.2025 у справі № 520/22585/24 у задоволенні позову відмовлено.
Ухвалою Верховного Суду від 29 липня 2025 року у справі № 520/22585/24 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_8 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24 березня 2025 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 11 червня 2025 року у справі № 520/22585/24 за позовом ОСОБА_8 до Головного управління Національної поліції України в Харківській області, Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Також ОСОБА_11 , не погодившись із застосованим дисциплінарним стягненням, звернувся з позовною заявою до суду про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24.03.2025 у справі № 520/23803/24, яке набрало законної сили 28.11.2025, в задоволенні позовних вимог відмовлено.
Доводи апеляційних скарг спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваному рішенні, та приймаються колегією суддів в якості належних.
Згідно із приписами пункту другого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Відповідно до статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Оскільки рішення суду першої інстанції ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а також у зв`язку із тим, що висновки суду не відповідають обставинам справи, колегія суддів дійшла висновку про скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям постанови про відмову в задоволенні позовних вимог.
Керуючись статтями 139, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційні скарги Національної поліції України, Головного управління Національної поліції в Харківській області  задовольнити.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.05.2025 у справі № 520/22576/24  скасувати.
Прийняти постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 залишити без задоволення. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Я.В. П`янова	
Судді	   	С.П. Жигилій    В.Б. Русанова   	
Повний текст постанови складено  11.12.2025