ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
Іменем України
12 січня 2026 року м. Херсон
Єдиний унікальний номер справи: 766/19263/24
Номер провадження: 22-ц/819/266/26
Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого Склярської І.В. ,
суддів: Воронцової Л.П., Майданіка В.В.,
секретар Андреєва В.В. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 03 грудня 2025 року (під головуванням судді Скрипніка Л.А.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Другої Херсонської державної нотаріальної контори про визнання протиправною відмови у вчиненні нотаріальної дії та зобов`язання вчинити дії,
встановив:
1.Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У листопаді 2024 року   ОСОБА_3 , від імені якої діє ОСОБА_2 , звернулась до суду з позовом, в якому просила визнати протиправною відмову Другої Херсонської державної нотаріальної контори у прийнятті заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язати Другу Херсонську державну нотаріальну контору завести спадкову справу після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позову послалась на те, що  ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачки ОСОБА_4 (спадкодавець).
Після смерті спадкодавця відкрилась спадщина, до якої увійшло спадкове майно, а саме квартира АДРЕСА_1 .
04.07.2024 року позивач звернулась до Другої державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька.
Листом від 08.07.2024 року за вих.№932/01-16 Другою державною нотаріальною конторою позивачці відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини. Підставами відмови у прийнятті заяви позивачки та заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , відповідачем визначено пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини. 
Спадкодавець помер ІНФОРМАЦІЯ_3 відповідно відлік шестимісячного строку починається з 04.01.2024 року, а закінчується - 04.07.2024 року.
Позивач вважає відмову Другої Херсонської державної нотаріальної контори у прийнятті заяви про прийняття спадщини протиправною, оскільки вона звернулась в межах шестимісячного строку, за місцем відкриття спадщини та у спосіб визначений законом.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 03 грудня 2025 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Другої Херсонської державної нотаріальної контори про визнання протиправною відмови у вчиненні нотаріальної дії та зобов`язання вчинити дії відмовлено повністю.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким позовну заяву задовольнити. 
АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
(1) Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
В обґрунтування доводів апеляційної скарги особа, яка її подала, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивачки ОСОБА_4 (далі – Спадкодавець). Після смерті спадкодавця відкрилась спадщина, до якої увійшло спадкове майно, а саме квартира АДРЕСА_1 .
04.07.2024 засобами поштового зв`язку через АТ «УКРПОШТА» позивач звернулась до Другої державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька.
Підпис на заяві ОСОБА_1 від 04.07.2024 про прийняття спадщини посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Годованим О.В. та зареєстровано в реєстрі за No977.
Листом від 08.07.2024 за вих. N932/01-16 Другою державною нотаріальною конторою позивачці відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги, посилаючись на висновок Верховного суду вказала, що спадкодавець помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно відлік шестимісячного строку починається з 04.01.2024. Останнім днем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця є 04.07.2024 (останній день для подання відповідної заяви).
Отже, позивач у межах шестимісячного строку звернулась до нотаріуса із відповідно заявою, а тому відмова відповідача у відкритті спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , є незаконною.
Оскільки ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, в межах шестимісячного строку для прийняття спадщини у спосіб визначений законодавчим актом, відповідно у Другої Херсонської державної нотаріальної контори виник обов`язок завести спадкову справі після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
(2) Позиція інших учасників
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
2.Мотивувальна частина
ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до наступного.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).
Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з пунктом 6 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.
Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України).
Відповідно до частини першої та другої статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Нотаріальна дія або відмова у її вчинені, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчинені, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти (стаття 50 Закону України "Про нотаріат").
Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Верховний Суд у постанові від 16 червня 2021 у справі №554/4741/19 зробив наступні висновки.
Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 253 ЦК України).
Строк, що визначений місяцями, спливає у відповідне число останнього місяця строку. Якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день (частина третя та п`ята статті 254 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України)
Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина друга статті 1220 ЦК України).
Аналіз вказаних норм свідчить, що:
строк як часова категорія характеризується не тільки початковим, а й кінцевим моментом;
для правильного обчислення різних видів строків важливе значення має визначення початок їх перебігу. Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Тобто день, в якому безпосередньо мав місце момент початку перебігу строку, при обчисленні останнього не враховується;
положення статті 253 ЦК України поширюються й на інші випадки встановлення початку перебігу строків. Колегія суддів, з урахуванням принципу розумності, враховує, що в окремих положеннях ЦК міститься правило про визначення перебігу строку "від дня" чи "з часу", а не "від наступного дня". Такий прийом законодавчої техніки законодавець застосував, керуючись принципом економії нормативного матеріалу, проте він жодним не змінює загального правила передбаченого в статті 253 ЦК України. Тому початок перебіг строку для прийняття спадщини починається з наступного дня після відповідної календарної дати, тобто строк для прийняття спадщини має обчислюватись з наступного дня після дня смерті особи або оголошення її померлою;
при визначенні кінцевого дня строку слід ураховувати, що правила частини п`ятої статті 254 ЦК України поширюються на будь-які сфери цивільно-правового регулювання і стосуються будь-яких суб`єктів цивільних правовідносин. Тому коли останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день.
З матеріалів справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 .
Після смерті спадкодавця відкрилась спадщина, до якої увійшло спадкове майно , а саме квартира АДРЕСА_1 ..
04.07.2024 року ОСОБА_1 подала заяву, посвідчену приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Голованим О.В., про видачу свідоцтва про право на спадщину після спливу терміну для прийняття спадщини згідно вимог чинного законодавства, шляхом відправлення вказаної заяви засобами поштового зв`язку(«Укрпошта»), що підтверджується датою відбитка штемпеля на поштовому відправленні.
Листом від 08.07.2024 року за вих.№932/01-16 Другою Херсонською державною нотаріальною конторою позивачці відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. 
В п.3.21.Порядку  вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 визначено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку.
У разі якщо заява, підписана кваліфікованим електронним підписом або удосконаленим електронним підписом, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису спадкоємця, надіслана технічними засобами електронних комунікацій до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини, але не пізніше 23 годин 59 хвилин останнього дня строку, вона вважається своєчасно надісланою.
Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, або заяви в електронній формі, підписаної кваліфікованим електронним підписом або удосконаленим електронним підписом, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису спадкоємця, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.
У таких випадках у спадкову справу підшивається конверт або роздруківка електронного листування (скріншот листування).
За наведених обставин та норм закону, ОСОБА_1 не пропустила шестимісячний строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 , що розпочався 04 січня 2024 року та спливав 04 липня 2024 року.
Отже, суд першої інстанції внаслідок неправильного обчислення строку для прийняття спадщини зробив помилковий висновок про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 у частині визнання протиправною відмову Другої Херсонської державної нотаріальної контори у прийнятті заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Тому судове рішення у цій частині позовних вимог необхідно скасувати із ухваленням нового судового рішення про їх задоволення.
Щодо позовної вимоги про зобов`язання Другу Херсонську державну нотаріальну контору завести спадкову справу після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , колегія суддів зазначає наступне. 
Суд першої інстанції не задовольнив цю вимогу, враховуючи, що за його висновками відсутні підстави для визнання протиправної відмови Другої Херсонської державної нотаріальної контори у прийнятті заяви про прийняття спадщини.
Разом з тим, такий висновок не відповідає обставинам справи та підстави для відмови у задоволенні цієї позовної вимоги є іншими виходячи з такого.
Спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини, або будь-яким нотаріусом незалежно від місця відкриття спадщини у випадках, встановлених абзацами першим, третім, четвертим пункту 21 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України, на підставі поданої (або такої, що надійшла засобами поштового зв`язку або технічними засобами електронних комунікацій) першою заяви (вимоги кредиторів), що свідчить про волевиявлення щодо спадкового та/або спільного майна: про прийняття спадщини; про відмову від прийняття спадщини; про видачу свідоцтва про право на спадщину; спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі); про видачу свідоцтва виконавцю заповіту; про згоду бути виконавцем заповіту; про відмову від заповідального відказу; другого з подружжя (колишнього з подружжя) про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя (колишнього подружжя) у разі смерті одного з подружжя (колишнього з подружжя); про вжиття заходів до охорони спадкового майна; вимоги кредитора спадкодавця до спадкоємців.
Згідно зі статтею 50 Закону України «Про нотаріат», нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.
У постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 161/9939/17 (провадження № 61-40053св18) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив, що суд не може підміняти орган, до повноважень якого належить прийняття рішення, яке є предметом оскарження, приймати замість нього своє рішення та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта. 
Отже, суд не може зобов`язувати нотаріуса вчиняти дії щодо вирішення питань, які безпосередньо належать до його компетенції. Таким чином, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про зобов`язання Другу Херсонську державну нотаріальну контору завести спадкову справу після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , слід відмовити.
Щодо суті апеляційної скарги
Відповідно до ч. 2 п. 1 статті 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
Таким чином, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з ухваленням нового судового рішення, яким позовні вимоги задовольнити частково, а саме визнати протиправною відмову Другої Херсонської державної нотаріальної контори у прийнятті заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В задоволенні інших вимог відмовити.
Щодо судових витрат
Питання розподілу судових витрат визначено нормами ст. 141 ЦПК України.
Позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру та сплачено судовий збір за подання позову в сумі 2422 грн. 40 коп ( а.с.13).
Позовна заява містить попередній розрахунок судових витрат у тому рахунку на правничу допомогу адвоката на суму 20300 грн., з зазначенням про наступне подання доказів понесених витрат на правничу допомогу адвоката в порядку ч.8 ст. 141 ЦПК України ( а.с.1-2), проте таких доказів, окрім договору про надання правничої допомоги від 04.06.2024 ( а.с.12), позивачем не надані, а отже матеріали справи їх не містять, що унеможливлює стягнення судових витрат на правничу допомогу адвоката.
Оскільки позов задоволено частково, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1 211, 20 грн. ( за одну задоволену вимогу немайнового характеру).
При оскарженні рішення суду першої інстанції в повному обсязі, апелянт, відповідно до Закону України «Про судовий збір» мав сплатити судовий збір в розмірі 150% від 2422, 40 грн., з врахуванням подання апеляційної скарги через систему «Електронний суд», також з застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, а саме в сумі 2 906 грн.88 коп. ((2422,40х150%)х0,8). Апелянтом сплачено судовий збір в сумі 1816 грн. 50 коп ( а.с.55).
Оскільки позов підлягає задоволенню частково, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1 211, 20 грн. ( за одну задоволену вимогу немайнового характеру). Задоволення частково апеляційної скарги є підставою для стягнення з відповідача на користь позивача судового збору в сумі 1453 грн. 44 коп.(( 1211,20х150)х0,8)). Недоплачений апелянтом судовий збір з урахуванням оскарження рішення в повному обсязі та часткового задоволення апеляційної скарги є підставою для стягнення з апелянта в дохід держави недоплачену суму судового збору в розмірі 1090 грн. 38 коп. ( 1453,44 грн.- 363,06 (це залишок від 1816, 50 (1816,50- 1453,44))
На підставі викладеного, керуючись ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд,
у х в а л и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , задовольнити частково.
Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 03 грудня 2025 року, скасувати, ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити частково.
Визнати протиправною відмову Другої Херсонської державної нотаріальної контори у прийнятті заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В задоволенні позовної вимоги про зобов`язання Другу Херсонську державну нотаріальну контору завести спадкову справу після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.
Стягнути з Другої Херсонської державної нотаріальної контори на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання позовної заяви в сумі 1211 грн. 20 коп., за подання апеляційної скарги в сумі 1453 грн. 44 коп..
Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави недоплачений судовий збір за подання апеляційної скарги в сумі 1090 грн.38 коп.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення і протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Повний текст постанови складено 12 січня 2026 року.

Головуючий І.В. Склярська
Судді: Л.П. Воронцова
В.В. Майданік