ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2025 року 
м. Київ
справа № 640/2489/21
адміністративне провадження № К/990/30715/22
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Жука А.В.,
суддів: Мельник-Томенко Ж.М., Загороднюка А.Г.,
розглянувши в порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції справу
за позовом ОСОБА_1 до Рахункової палати України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року (у складі головуючого судді - Катющенка В.П.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 серпня 2022 року (у складі: головуючого судді - Беспалова О.О., суддів: Парінова А.Б., Ключковича В.Ю.) у справі №640/2489/21,
ВСТАНОВИВ:
І. Історія справи
Короткий зміст позовних вимог
1.  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ), ОСОБА_4 звернулися до суду з позовом до Рахункової палати України (далі - відповідач, Рахункова палата), у якому просили суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок, затверджений наказом Секретаря Рахункової палати - керівника апарату Ходаковського В.В. від 11.12.2020 № 322-к, в частині негативного оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 ;
- визнати протиправними та скасувати накази Секретаря Рахункової палати - керівника апарату Ходаковського В.В. про звільнення ОСОБА_1 від 14.12.2020 № 327-к; ОСОБА_2 від 14.12.2020 № 328-к; ОСОБА_3 від 14.12.2020 № 329-к, ОСОБА_4 від 14.12.2020 № 330-к;
- зобов`язати Рахункову палату поновити: ОСОБА_1 на посаді начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції; ОСОБА_2 на посаду головного спеціаліста відділу аудиту у сфері юстиції та запобігання корупції департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції; ОСОБА_4 на посаду головного спеціаліста відділу аудиту у сфері юстиції та запобігання корупції департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції; ОСОБА_3 на посаду провідного спеціаліста відділу аудиту у сфері юстиції та запобігання корупції департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції, а якщо такі посади станом на дату виконання рішення суду скорочено або відсутні у штатному розписі Рахункової палати, зобов`язати Рахункову палату поновити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 на рівнозначній посаді.
2. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.02.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №640/459/21, вирішено позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до Рахункової палати України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії - роз`єднати, виділивши в окреме провадження.
3. Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 03.02.2021 адміністративну справу №640/2489/21 передано на розгляд судді Катющенку В.П.
4. У підготовчому судовому засіданні 13.04.2021 прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення позовних вимог, відповідно до якої позивач просила суд:
- стягнути з Рахункової палати на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 16.12.2020 по дату винесення судового рішення;
- стягнути з Рахункової палати моральну шкоду для ОСОБА_1 в розмірі 118 598,92 грн.
5. Позовні вимоги обґрунтовані незгодою із негативною щорічною оцінкою та переконаннями, що виставлені бали не відповідають критеріям, визначеним у Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640 (далі - Постанова №640), позаяк позивачем виконано всі завдання. Позивач вважає, що затвердження наказом Секретаря Рахункової палати-керівником апарату Ходаковським В.В. від 11.12.2020 № 322-к висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців апарату на підставі результатів оцінювання службової діяльності, наданих заступником директора департаменту-начальником відділу аудиту у сфері юстиції та запобігання корупції Щасним Е.В. від 16.11.2020, містять посилання лише на певні типові формулювання з нормативних актів як на досягнення чи не досягнення певних результатів роботи, а тому не можуть вважатись достатнім та правомірним за своєю суттю.
6. Також позивач посилалася на порушення процедури звільнення; позбавлення її законного права на ознайомлення з висновками про результати оцінювання; позбавлення можливості оскарження висновків щорічного оцінювання; винесення наказу про звільнення в умовах конфлікту інтересів з порушенням законодавства про запобігання корупції; протиправне затягування з ознайомленням з наказом про звільнення, не отримання трудової книжки тощо.
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій у цій справі
7. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.02.2022, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.08.2022, в задоволенні позову позов ОСОБА_1 відмовлено повністю.
8. Суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив, зокрема, з того, що питання виставлення під час оцінювання балів безпосереднім керівником позивача Щасним Е.В. 16.11.2020 належить до дискреційних повноважень відповідача, які не може перебирати на себе суд. Суди зазначали, що середній бал із урахуванням визначених за завдання балів становить « 1,66», тобто оцінка позивача є негативною; при цьому відповідну оцінку обґрунтовано у Результатах; таке обґрунтування є розгорнутим та конкретизованим, вказано чіткий перелік конкретних порушень законодавства та Регламенту Рахункової палати.
Короткий зміст вимог касаційної скарги у цій справі, заперечень на них
9. Не погодившись із прийнятими у справі судовими рішеннями, ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.02.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.08.2022 у справі №640/2489/21 і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
10. Обґрунтовуючи касаційну скаргу, позивач, посилаючись на пункт 1 частини четвертої  статі 328 КАС України, зазначає, що судом апеляційної інстанції ухвалено судове рішення без урахування висновку Верховного Суду, який викладено в постановах від 21.04.2021 у справі №480/4987/19, від 10.02.2022 у справі №300/3634/20 щодо застосування пункту 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу».
11. Позивач наголошує, що допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставлення балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердження висновку, який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.
12. В контексті цього позивач указує, що апеляційним судом не було досліджено жодне з виконаних нею завдань, не взято до уваги факт, що виставлені оцінки не відповідають критеріям, визначеним у Порядку №640. Зазначає, що нею у повному обсязі були виконані завдання, які були їй визначені на 2020 рік, а у деяких випадках декілька разів перевиконані.
13. Щодо порушення норм процесуального права позивач зазначає, що вносила до суду апеляційної інстанції клопотання про виклик свідка, а також про долучення до справи документів, які були надані суду першої інстанції, але не були ним долучені і не розглянуті по суті; такі клопотання були відхилені.
14. У відзиві на касаційну скаргу відповідач просить касаційну скаргу позивача залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
15. Від ОСОБА_1 до Верховного Суду також надійшла заява, в якій позивач просить:
1) визнати поважними причини пропуску нею строків на подання до суду як доказу Висновку експертів за результатами проведення психологічного дослідження від 18.05.2023 №5847/21-61 та Акту здачі-приймання висновку від 18.05.2023 №5847/21-61;
2) долучити до матеріалів справи отримані Висновок експертів за результатами проведення психологічного дослідження від 18.05.2023 №5847/21-61 та Акт здачі-приймання висновку від 18.05.2023 №5847/21-61 на підтвердження понесених судових витрат.
ІІ. РУХ АДМІНІСТРАТИВНОЇ СПРАВИ В СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ
16. Касаційна скарга позивача до Верховного Суду надійшла 07 листопада 2022 року.
17. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.11.2022 визначено склад колегії суду: головуючий суддя - Жук А.В., судді: Мельник-Томенко Ж.М., Мартинюк Н.М.
18. Ухвалою Верховного Суду від 27.12.2022 відкрито касаційне провадження за скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.02.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.08.2022 у справі №640/2489/21.
19. Ухвалою Верховного Суду від 01.12.2025 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.
20. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.12.2025 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя -  Жук А.В., судді: Мельник-Томенко Ж.М., Загороднюк А.Г.
ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ
21. Судами попередніх інстанцій встановлено, що ОСОБА_1 з 18.09.2002 проходила державну службу в Рахунковій палаті, а з 18.02.2019 - переведена на посаду начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції.
22. Наказом Секретаря Рахункової палати - керівника апарату Ходаковського В.В. від 22.10.2020 №287-к «Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорії «Б» або «В» у 2020 році» наказано провести у період з 26.10.2020 по 24.11.2020 включно оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Рахункової палати, які займають посади державної служби категорії «Б» або «В», на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції в установленому порядку та відповідно до цього наказу.
23. За результатами оцінювання службової діяльності позивача, як працівника департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції, виставлена негативна оцінка. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджено наказом Секретаря Рахункової палати - керівника апарату №322-к від 11.12.2020.
24. Наказом відповідача №327-к від 14.12.2020 позивача звільнено з 15.12.2020 з посади начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу».
IV. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ ТА ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
25. Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
26. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України).
27. Згідно з частиною третьою статті 341 КАС України суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 4-7 частини третьої статті 353, абзацом другим частини першої статті 354 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
28. Перевіривши за матеріалами справи доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права, колегія суддів Верховного Суду зазначає таке.
29. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Частина шоста статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.
30. Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначається Законом України «Про державну службу» (далі - Закон №889-VIII).
31. Питання оцінювання результатів службової діяльності державних службовців визначено статтею 44 Закону №889-VIII, відповідно до частини першої якої результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
32. Відповідно до частин другої-четвертої статті 44 Закону №889-VIII оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення.
Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
33. Частинами п`ятою, шостою статті 44 Закону №889-VIII встановлено, що за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).
34. Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України. Керівник державної служби в апараті органу законодавчої та судової влади може проводити оцінювання результатів службової діяльності державних службовців з урахуванням особливостей проходження державної служби в апараті таких органів (частина одинадцята статті 44 Закону №№889-VIII).
35. Відповідно до пункту 2 Типового Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640 (далі і по тексту - Порядок №640), метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.
36. Пункт 3 Порядку №640 визначає, що оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.
37. Пунктом 9 Порядку №640 передбачено, що оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
38. Відповідно до пункту 37 Порядку №640 для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду.
У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.
39. Пунктом 38 Порядку №640 визначено, що перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.
У разі тимчасової відсутності державного службовця такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.
40. Відповідно до пункту 39 Постанови №640 оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.
Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.
41. Додатком 4 до Порядку №640 затверджені Критерії визначення балів, відповідно до яких: 
- «не підлягає оцінюванню» якщо завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема тимчасова непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень);
- оцінка « 0» виставляється якщо завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;
- оцінка « 1» виставляється, якщо завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;
-  оцінка « 2» виставляється, якщо завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);
- оцінка « 3» виставляється якщо завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;
- оцінка « 4» виставляється якщо завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).
42. Надаючи оцінку доводам позивача в частині обґрунтування виставлення балів, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що визначення та виставлення оцінки за виконані завдання є дискреційними повноваженням керівника, оскільки вони дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Водночас, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідну оцінку позивачу обґрунтовано у Результатах, таке обґрунтування є розгорнутим та конкретизованим, вказано чіткий перелік конкретних порушень законодавства та Регламенту Рахункової палати.
43. Оцінюючи доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, колегія суддів ураховує, що надаючи оцінку застосуванню норм матеріального права, які регулюються спірні правовідносини, Верховний Суд у постанові від 18.05.2023 у справі №360/5292/19 дійшов, зокрема, висновку, що негативна, позитивна або відмінна оцінка за результатами оцінювання має бути обґрунтована (такий висновок підтримано Верховним Судом у постанові від 11.01.2024 у справі №300/141/20).
44. Верховний Суд у постанові від 26.01.2023 у справі №140/318/21 зазначив, що обґрунтування балів за виконані завдання не може зводитися до цитування повністю чи частково критеріїв їхнього визначення, установлених додатком 5 до Порядку.
Критерії оцінювання не можуть підміняти обов`язок суб`єкта оцінювання навести відповідні обґрунтування щодо виставлених державному службовцю балів, адже не є тотожними поняттями. Так, критерії - це загальні норми та вимоги, за наявності яких завдання уважається виконаним/частково виконаним/не виконаним, а обґрунтування балів - це фактичні обставини, які суб`єкт оцінювання повинен навести на підтвердження виставлення конкретного балу.
Необхідність належного обґрунтування виставлених державному службовцю балів за результатами оцінювання службової діяльності передбачена наслідками, які може потягнути за собою недостатня їхня кількість.
45. У постанові від 21.04.2021 у справі №480/4987/19 Верховний Суд сформував правову позицію, яка полягає у тому, що допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставленні балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку, який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку. Ця позиція була неодноразово була підтримана Верховним Судом, зокрема, у постановах від 31.08.2021 у справі №520/510/20, від 10.02.2022 у справі №300/3634/20 та в інших.
46. Суд першої інстанцій з Результатів установив, що поряд з кожним виставленим балом зазначено обґрунтування виставленої оцінки, виставлені позивачу бали є такими: « 2» (перше завдання); « 1» (друге завдання); « 2» (третє завдання); «не підлягає оцінюванню» (четверте завдання).
47. Щодо другого завдання (оцінка « 1» бал) суд першої інстанції зазначав, що у графі «обґрунтування» викладено пояснення недоліків та порушень, у зв`язку з якими виставлено саме такий бал.
48. Зокрема, щодо завдання 2 вказано, що завдання виконано, результат можна було використати в роботі. Однак внаслідок допущених при виконанні робіт порушень законодавства, їх наслідки виявились у негативних відгуках з боку членів Рахункової палати, громадських організацій та ЗМІ. Також наведено окремі недоліки звітів, спричинені неналежним виконанням позивачем, як керівником контрольних груп, відповідних обов`язків та повноважень:
Аудит ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на керівництво та управління у сфері архівної справи, зокрема: наведені твердження та висновки стосовно двох бюджетних програм (3609020 та 3609030), питання (завдання) щодо дослідження яких не визначались Програмою аудиту; невірно включено суму збитків державі; не повністю виконана Програма аудиту через відсутність оцінки наявності дебіторської та кредиторської заборгованостей, аналізу відповідності результативних показників звіту про виконання паспорта бюджетної програми фактичному стану справ;
Аудит ефективності використання коштів державного бюджету, виділених на загальне керівництво та управління у сфері культури, зокрема: відсутні висновки щодо продуктивності та економності використання бюджетних коштів розпорядником, передбачені Законом України «Про Рахункову палату» при зазначенні останніх у меті аудиту; не повністю виконана Програма аудиту, оскільки відсутні оцінка наявності дебіторської та кредиторської заборгованості, аналіз відповідності результативних показників звіту про виконання паспорту бюджетної програми фактичному стану справ;
Аналіз Звіту Антимонопольного комітету України за 2019 рік у частині, що впливає на виконання державного бюджету (розгляд 23.06.2020), зокрема: відсутні висновки за критеріями, встановленими Програмою аналізу, не повністю виконана Програма аналізу, оскільки відсутні: Аналіз діяльності постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету, аналіз затвердженого регламенту роботи адміністративної колегії, оцінка та аналіз отримання плати, що зараховується до спецфонду, вибірковий аналіз використання коштів спецфонду за бюджетною програмою 6011010;
Аудит ефективності використання коштів державного бюджету, виділених Антимонопольному комітету України (розгляд 14.07.2020), зокрема: відсутній висновок за критерієм економність використання коштів державного бюджету, визначений Законом України «Про Рахункову палату», відсутні висновки за визначеними у Меті аудиту оцінками щодо своєчасності та повноти бюджетних надходжень та стану внутрішнього контролю, не повністю виконана Програма аудиту, оскільки відсутня оцінка наявності дебіторської та кредиторської заборгованості та заходів, що вживаються для їх погашення;
Аудит ефективності використання коштів державного бюджету, виділених Національному агентству України з питань державної служби на професійне навчання державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, зокрема: не повністю виконана Програма аудиту, оскільки відсутній аналіз наявності звітності щодо виконання державного замовлення на професійне навчання держслужбовців та посадових осіб місцевого самоврядування в Агентстві.
При цьому обґрунтування містить посилання на протоколи засідань Рахункової палати від 28.01.2020 № 1, від 25.02.2020 № 3, від 23.06.2020 № 14 та від 14.07.2020 № 17.
З доданих витягів протоколів засідань Рахункової палати від 28.01.2020 № 1, від 25.02.2020 № 3, від 23.06.2020 № 14 та від 14.07.2020 № 17 дійсно вбачається, що членами Рахункової палати висловлено низку зауважень до результатів контрольних заходів, участь у яких брала позивач
49. Судом першої інстанції встановлено, що стосовно завдання 3 (оцінка « 2» бали) зазначено, що воно виконано частково. Зокрема, неопубліковано на час проведення оціночної співбесіди на сайті Рахункової палати реагування об`єктів аудиту на пропозиції Рахункової палати та звіт, не надані на узгодження та візування керівнику департаменту аналізи стану виконання пропозицій Рахункової палати та документи Рахункової палати, які повинні бути опубліковані.
50. Щодо завдання 1 (оцінка « 2» бали) зазначено, що завдання виконано, результат було використано в роботі. Однак, робота проводилась з порушенням вимог законодавства та системним неповідомленням свого керівника про отримані доручення члена Рахункової палати щодо надання пропозицій стосовно планування роботи департаменту, організації та проведення контрольних заходів, системних надань члену Рахункової палати пропозицій щодо плану роботи департаменту, організації та проведення контрольних заходів без попереднього узгодження з керівництвом департаменту, включення до проведення контрольних заходів одного й того ж працівника департаменту в один і той же період до складу двох і більше контрольних груп, системного ненадання керівнику департаменту сертифікату незалежності.
Крім того, зазначено, що позивачем, як керівником контрольних груп, було неналежно організовано підготовку окремих програм контрольних заходів, що призвело до негативних відгуків з боку співвиконавців - юридичного департаменту та департаменту стратегічного розвитку та методології.
Так, рішенням Рахункової палати від 29.01.2019 № 3-7 затверджено Порядок складання сертифікатів незалежності, згідно з яким забороняється вчинення будь-яких дій в межах здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), крім попереднього вивчення об`єктів і предмета такого заходу, посадовими особам апарату Рахункової палати, які не подали сертифікат незалежності; до складу контрольної групи не може бути включена посадова особа апарату Рахункової палати, яка не склала сертифікат незалежності (пункт 3.6).
Згідно з пунктом 3.2 згаданого Порядку складання сертифікатів незалежності посадова особа апарату Рахункової палати з метою забезпечення незалежності, об`єктивності та неупередженості виконання своїх повноважень при здійсненні заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) особисто заповнює та подає сертифікат незалежності в установлений керівником відповідного департаменту або територіального підрозділу термін.
При цьому, пунктом 3.1. наведеного Порядку визначено, що згідно з планом роботи Рахункової палати на відповідний рік та функціональним розподілом департаментів, основними завданнями яких є здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), керівник відповідного департаменту та/або територіального управління, з урахуванням інформації, отриманої під час попереднього вивчення об`єктів і предмета заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), забезпечує отримання від усіх посадових осіб відповідного структурного підрозділу апарату Рахункової палати сертифікатів незалежності шляхом надання доручення із обов`язковим встановленням терміну його виконання.
51. З матеріалів справи суд першої інстанції вбачав, що у департаменті контролю у сфері юстиції та запобігання корупції наявні випадки, за якими члени окремих контрольних груп в порушення п. 3.1 Порядку складали сертифікати незалежності не на в.о. керівника департаменту Щасного Е.В., а на ім`я начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності ОСОБА_1.. Зазначене підтверджується, серед іншого, службовою запискою начальника відділу контролю за дотриманням антикорупційного законодавства управління запобігання та виявлення корупції В.І. Крамарчука від 11.12.2020 (на виконання доручення Секретаря Рахункової палати - керівника апарату від 04.11.2020 № 45/08-2 щодо аналізу наданих копій сертифікатів незалежності структурними підрозділами апарату Рахункової палати).
52. Колегія суддів бере до уваги твердження відповідача та мотиви судів попередніх інстанцій про те, що в Результатах зазначено обґрунтування щодо виставленого балу. В той же час слід зазначити, що ці обґрунтування повинні відповідати критеріям виставлення відповідного балу.
53. Звертаючись із касаційною скаргою, позивач, окрім іншого, переконує Суд, що виставлені їй оцінки відповідачем не відповідають критеріям, визначеним у Порядку №640. Такі доводи Верховний Суд уважає обґрунтованими і такими, що частково знаходять своє підтвердження під час розгляду справи.
54. Так, судами у справі встановлено, що за перше завдання позивачу виставлено « 2» бали, в обґрунтуваннях зазначено, що завдання виконано, результат використано в роботі. В подальшому описано окремі недоліки, що були встановлені безпосереднім керівником.
55. Повертаючись до змісту додатку 4 до Порядку №640, бал « 2» визначається за такими критеріями: завдання виконано, але з порушенням строку виконання та / або із залученням до виконання інших осіб; стосовно останнього в дужках конкретизовано (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо).
56. Як свідчать встановлені у справі обставини, подальші твердження в графі «обґрунтування» до завдання 1 містять висловлювання та інформацію, яка не передбачена критеріями виставлення балів.
57. За друге завдання позивачу виставлено « 1» бал, в обґрунтування чого зазначено, що завдання виконано, результат можна було використати в роботі.
58. Додатком 4 до Порядку №640 визначено, що критеріями виставлення балу « 1» є наступне: Завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо
59. Отже, зазначене обґрунтування до завдання 2 суперечить критеріям визначення балу « 1». Констатувавши, що завдання виконано і результати роботи державного службовця можна було використати в роботі, виставлення балу « 1» суперечить положенням Порядку№640.
60. За третє завдання позивачу виставлено « 2» бали, в обґрунтування якого зазначено, що завдання виконано частково, що також не відповідає критеріям виставлення балів.
61. Вірно пославшись на зміст критеріїв виставлення відповідних балів, суд першої інстанції залишив поза увагою, що фактичне обґрунтування виставлених балів не відповідає цим же критеріям, визначеним у Додатку 4 до Порядку №640. Суд першої інстанції не зіставив і не провів належного порівняльного аналізу між Завданнями для ОСОБА_1 на 2020 рік та Результатами; не перевірив, чи стосується обґрунтування виставлення оцінки безпосередньо тих завдань і показників, які державний службовець повинна була виконати.
62. Адміністративний суд, у відповідності до приписів частини другої статті 2 КАС України, повинен перевірити та надати юридичну оцінку відповідності проведеної процедури оцінювання та результатів оцінювання з критеріями оцінювання (аналогічний правовий підхід наведений у постанові Верховного Суду від 30.03.2021 у справі №280/6429/19).
63. Не заперечуючи наявність у суб`єкта оцінювання дискреційних повноважень щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, колегія суддів уважає, що така дискреція не може бути свавільною, а повинна ґрунтуватися на приписах закону.
64. До того ж, загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
65. Отже, результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік повинні містити належні та достатні обґрунтування, які б дозволяли встановити дійсні підстави виставлення того чи іншого балу державному службовцю, а не формальне цитування критеріїв виставлення балів.
66. Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 26.01.2023 у справі №140/318/21.
67. Суд першої інстанції, недоліки якого не були виправлені судом апеляційної інстанції, не в повній мірі дослідив відповідність проведеної процедури оцінювання та результатів оцінювання позивача за критеріями оцінювання, чим допустив порушення норм процесуального права і неповне дослідження зібраних у справі доказів.
68. Отже, передчасними є висновки судів попередніх інстанцій в частині, що стосуються результатів оцінювання службової діяльності позивача за 2020 рік.
69. Відповідно до частин першої - четвертої статті 242 КАС України рішення суду має ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
70. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина п`ята статті 242 КАС України).
71. Відповідно до частини другої статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо: 1) суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 328 цього Кодексу; або 2) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження; або; 3) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; 4) суд встановив обставини, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів.
72. Ураховуючи наведене, перевіривши за матеріалами справи доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувані судові рішення - скасуванню із направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.
73. Під час нового розгляду цієї справи необхідно врахувати висновки, зроблені у цій постанові, та на основі закріплених у КАС України принципів, забезпечити рівні права учасників процесу у наданні ними доказів для всебічного і повного дослідження та вивчення всіх обставин цієї справи, необхідних для прийняття законного й обґрунтованого судового рішення.
74. Колегія суддів уважає, що Судом надано відповідь на всі доводи, які можуть вплинути на правильне вирішення справи на цій стадії судового розгляду. Враховуючи результат касаційного розгляду, колегія суддів не надає оцінки доводам скарги в частині порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права під час відхилення клопотань позивача про виклик свідка та долучення до справи документів, а також не бере до уваги подану позивачем заяву про визнання поважними причин пропуску строку на подання доказів та долучення їх до матеріалів справи доказів (Висновок експертів за результатами проведення психологічного дослідження від 18.05.2023 №5847/21-61 та Акт здачі-приймання висновку від 18.05.2023 №5847/21-61).
75. Відповідно до статей 1-2 Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-IX (далі - Закон №2825-IX), ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва та утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
76. Згідно абзацу 3 пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону №2825-IX до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
77. Отже, справа підлягає направленню на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.
78. Судові витрати не розподіляються. 
Керуючись статтями 2, 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359, КАС України, Верховний Суд,
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
2. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 лютого 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 серпня 2022 року у справі №640/2489/21 скасувати.
3. Справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції - Київського окружного адміністративного суду.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не може бути оскаржена.

..................................

..................................

..................................
А.В. Жук
Ж.М. Мельник-Томенко
А.Г. Загороднюк
Судді Верховного Суду