28.01.2026 
Справа № 696/1730/25
2-а/696/2/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 січня 2026 року м. Кам`янка

Кам`янський районний суд Черкаської області у складі головуючої судді Білопольської Н.А., розглянувши у письмовому провадженні, в порядку спрощеного позовного провадження, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 через свого представника – адвоката Колесника Д.В. звернувся до суду з позовом до Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці, в якому просить скасувати постанову головного державного інспектора відділу з питань безпеки праці Управління інспекційної діяльності у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Варламова Івана Олеговича № Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК від 08 грудня 2025 року про притягнення керівника ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 41 КУпАП та закрити провадження у справі.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що постановою головного державного інспектора відділу з питань безпеки праці Управління інспекційної діяльності у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Варламова І.О. № Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК від 08 грудня 2025 року його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 41 КУпАП, та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 340,00 грн, оскільки він не повідомив у встановленому Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України 17 квітня 2019 року № 337, про нещасний випадок на виробництві, що стався 12 серпня 2025 року із трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва ОСОБА_2 . На думку відповідача, дане правопорушення є триваючим, оскільки ОСОБА_1 , будучи роботодавцем, допустив бездіяльність у вигляді неповідомлення у встановлений строк центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, про нещасний випадок на виробництві, що стався з його працівником ОСОБА_2 , та перебував надалі, протягом тривалого строку, у стані безперервного продовження цієї бездіяльності у вигляді невиконання покладеного на нього обов`язку щодо подання повідомлення про зазначений нещасний випадок. Дане триваюче правопорушення припинено поданням Центральному міжрегіональному управлінні Державної служби з питань праці повідомлень про нещасний випадок у встановленій Поряком формі 27 листопада 2025 року.
Позивач вважає зазначену постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки він, як керівник ТОВ «Мейк Агро», виконав вимоги припису вчасно – 26 листопада 2025 року, вважає, що в оскаржуваній постанові та протоколі не міститься підпису особи, що притягається до адміністративної відповідальності. 
Представник відповідача Самофал М.С. через підсистему «Електронний суд» надіслала суду відзив, в якому просила відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Зазначила, що у зв`язку із надходженням на адресу Міжрегіонального управління скарги ОСОБА_2 про відмову роботодавця створити комісію з розслідувань нещасного випадку уповноваженими особами Міжрегіонального управління у період з 12 листопада 2025 року по 25 листопада 2025 року було здійснено позапланову перевірку ТОВ «Мейк Агро» та за результатами перевірки винесено Припис від 25 листопада 2025 року № Ц/ЧК/25972/446/П.
Вказала, що позивач у своїх доводах зазначає, що на виконання п. 15 Припису 26 листопада 2025 року керівництвом ТОВ «Мейк Агро» своєчасно та формально було надіслано на електронну адресу відповідача та Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області повідомлення за формою, яка вимагалася у приписі. Позивач звертав увагу на відсутність підстав для проведення розслідування нещасного випадку, що стався 12 серпня 2025 року з ОСОБА_2 у побуті, а також на невстановлення факту настання нещасного випадку на виробництві у судовому порядку.
Зазначила, що саме на роботодавця покладний обов`язок повідомляти орган Держпраці про нещасний випадок, оскільки ОСОБА_2 перебував на робочому місці, і не доведений факт того, що він міг травмуватися вдома під час обідньої перерви. Неповідомлення про дану подію можна розцінювати як приховування нещасного випадку.
Вважає, що факт повідомлення про нещасний випадок 26 листопада 2025 року не скасовує того факту, що починаючи з 12 серпня 2025 року роботодавець свідомо ігнорував вимоги закону та не повідомив про нещасний випадок.
Щодо посилання позивача на відсутність підпису у протоколі та оскаржуваній постанові зазначила, що протокол про адміністративне правопорушення був вручений уповноваженому представнику по довіреності № 39 від 08 грудня 2025 року, виданій інженеру з охорони праці Вороніну Д.В.
Представник позивача ОСОБА_1 – адвокат Колесник Д.В. через підсистему «Електронний суд» надіслав додаткові пояснення, в яких зазначив, що відповідач аргументує свою позицію з посиланням на п. 8 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337, проте жодного заперечення не висловлює щодо врахування відповіді адміністрації КНП «Смілянська міська лікарня» про те, що підстав для звернення та направлення екстреного повідомлення на ім`я ТОВ «Мейк Агро» про звернення ОСОБА_2 з посиланням на нещасний випадок на виробництві не було, яку було надано під час позапланової перевірки уповноваженому головному державному інспектору і яку не було враховано під час розгляду справи.
Крім того, зазначив, що скарга ОСОБА_2 надійшла на адресу відповідача тільки 30 жовтня 2025 року із описом того, що нібито одержані травми ОСОБА_2 саме на території ТОВ «Мейк Агро» 12 серпня 2025 року в робочий час. 
Також під час перевірки були надані ОСОБА_3 відеозапис з камер спостереження, де було видно як ОСОБА_2 самостійно йде до роздягальні, переодягається та самостійно сідає в автомобіль головного інженера з питань охорони праці для подальшого його доставлення в лікарню через підозри відповідальної особи товариства щодо проблем із серцем у ОСОБА_2 , як це було зазначено у доповідній записці інженера з питань охорони праці ТОВ «Мейк Агро».
Окрім того, зазначив, що відповідач у відзиві підтверджує той факт, що ОСОБА_1 не був присутній під час розгляду справи і він не підписував ні протокол, ні оскаржувану постанову.
Ухвалою судді Кам`янського районного суду Черкаської області від 18 грудня 2025 року відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Також цим судовим рішенням в порядку ч. 4 ст. 159 КАС України судом було запропоновано відповідачу подати до суду матеріали адміністративної справи, на підставі яких винесено постанову № Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК по справі про адміністративне правопорушення за ч. 6 ст. 41 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , та належним чином завірену копію оскаржуваної постанови.
Суд, вивчивши наявні у матеріалах справи письмові докази, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно із ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. 
Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити: чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване рішення.
Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/28304/ПТ від 08 грудня 2025 року, складеного головним державним інспектором відділу з питань безпеки праці Управління інспекційної діяльності у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Варламовим І.О., Бурлай М.М., перебуваючи на посаді директора ТОВ «Мейк Агро», вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 6 ст. 41 КУпАП, а саме відповідно до п. 8 не повідомив у встановлений Порядком розслідування обліку нещасних випадків, професійних захворювань, та аварій на виробництві, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі — Порядок № 337), строк (протягом однієї доби з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня на паперовому носії повідомлення за встановленою Порядком формою) Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про нещасний випадок на виробництві, що стався 12 серпня 2025 року із трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва ОСОБА_2 . Дане правопорушення, на думку відповідача, є триваючим, оскільки ОСОБА_1 , будучи роботодавцем, допустив бездіяльність у вигляді неповідомлення у встановлений строк центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, про нещасний випадок на виробництві, що стався з його працівником ОСОБА_2 , та перебував надалі, протягом тривалого строку, у стані безперервного продовження цієї бездіяльності у вигляді невиконання покладеного на нього, як на роботодавця, обов`язку щодо подання повідомлення про зазначений нещасний випадок. Дане триваюче правопорушення припинено поданням Центральному міжрегіональному управлінні Державної служби з питань праці повідомлення про нещасний випадок у встановлений Порядком формі 27 листопада 2025 року (а.с. 25-26).
Постановою по справі про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК від 08 грудня 2025 року ОСОБА_1 , директор ТОВ «Мейк Агро», притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 41 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340,00 грн (а.с. 21-22).
За наказом Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці № 1129/Ц-ЗК від 10 листопада 2025 року вирішено здійснити позаплановий захід державного нагляду (контролю) у ТОВ «Мей Агро» на предмет додержання вимог законодавства з питань охорони праці (у частині додержання вимог ст.ст. 5, 8, 13, 17, 18, 19, 21, 22 Закону України «Про охорону праці» та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів) в межах питань, які стали підставою для здійснення даного заходу державного нагляду (контролю) (а.с. 32).
З акту від 25 листопада 2025 року № Ц/ЧК/25972/446 Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці, що складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, праці, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду, та додатків до нього вбачається, що у зв`язку із розглядом звернення ОСОБА_2 від 30 жовтня 2025 року про порушення стосовно нього законодавства з питань охорони праці у ході перевірки нещасного випадку, що стався у ТОВ «Мейк Агро», наявні порушення вимог законодавства (а.с. 10-19).
Водночас із Припису Центрального міжрегіонального управління з питань праці № Ц/ЧК/25972/446/П від 25 листопада 2025 року, вбачається, що у період з 12 листопада 2025 року по 25 листопада 2025 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог у сфері охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, вимог законодавства про зайнятість населення/зайнятість та працевлаштування осіб з інвалідністю, зобов`язано директора ОСОБА_1 усунути порушення, виявлені у сфері охорони праці (а.с. 22 (на звороті) - 26).
Центральне міжрегіональне управління державної служби з питань праці 09 грудня 2025 року надіслало керівнику ТОВ «Мейк Агро» запит щодо надання інформації про хід проведення розслідування нещасного випадку на виробництві, що стався 12 серпня 2025 року з ОСОБА_2 , трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва ТОВ «Мейк Агро» (а.с. 20).
13 серпня 2025 року інженер з охорони праці ОСОБА_4 на ім`я генерального директора ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 доповів у доповідній записці про те, що згідно зібраної ним інформації спростовується факт травмування ОСОБА_2 під час виконання ним своїх трудових обов`язків (а.с. 27-28).
15 грудня 2025 року генеральний директор ТОВ «Мейк Агро» повідомив Центральне міжрегіональне управління державної служби з питань праці, що станом на 15 грудня 2025 року проводити розслідування нещасного випадку, що стався в побуті з ОСОБА_2 , у товариства немає підстав (а.с.28 (на звороті)).
Окрім того, позивач надав суду листки непрацездатності, відкриті на ім`я ОСОБА_2 , із позначкою 5 -невиробнича травма (а.с. 29-31).
Як вбачається з повідомлення КНП «Смілянська міська лікарня» Смілянської міської ради від 05 вересня 2025 року № 01-04/2, підстав для звернення та направлення екстреного повідомлення на ім`я ТОВ «Мейк Агро» про звернення ОСОБА_2 з посиланням на нещасний випадок на виробництві не було (а.с.9 (на звороті)).
З доказів, наданих відповідачем, вбачається, що 30 жовтня 2025 року на адресу Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці надійшла скарга від представника скаржника ОСОБА_2 – адвоката Руднічука Д.В. щодо відмови роботодавця створити комісію з розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_2 12 серпня 2025 року за адресою: приміщення «ВРХ-2» ТОВ «Мейк Агро» - вул. Куценка, 91, с. Березняки, Смілянський район, Черкаська область (а.с. 58-61).
Окрім того, подано повідомлення ТОВ «Мейк Агро» про нещасний випадок від 25 листопада 2025 року № 175, відповідно до вимог п. 15 Припису № Ц/ЧК/25972/446/П, виданого Центральним міжрегіональним управління державної служби з питань праці (а.с. 37).
Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. 
Згідно із ст. 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Як передбачено ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Як передбачено ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення.
Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.
Тобто притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена чинним законодавством. Постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої вона винесена. За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржено в адміністративному порядку відповідно до Закону України «Про адміністративну процедуру» та/або в судовому порядку.
Згідно з ч. 1 ст. 39 Закону України «Про охорону праці» посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право, зокрема, видавати в установленому порядку роботодавцям, керівникам та іншим посадовим особам юридичних та фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, міністерствам та іншим центральним органам виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевим державним адміністраціям та органам місцевого самоврядування обов`язкові для виконання приписи (розпорядження) про усунення порушень і недоліків в галузі охорони праці, охорони надр, безпечної експлуатації об`єктів підвищеної небезпеки. 
Відповідно до п. 3 Порядку № 337 нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо; прихований нещасний випадок на виробництві - нещасний випадок, про який роботодавець, потерпілий або працівник, який його виявив, не повідомив у встановлений цим Порядком строк відповідним органам та установам, та/або нещасний випадок, розслідування якого не проведено комісією підприємства (установи, організації).
Згідно з п.п. 4, 5 Порядку № 337 потерпілий або працівник, який виявив нещасний випадок, гостре професійне захворювання (отруєння), чи інша особа - свідок нещасного випадку повинні вжити всіх можливих заходів, необхідних для надання допомоги потерпілому та негайно повідомити про нещасний випадок безпосередньому керівникові робіт, службі охорони праці підприємства (установи, організації) або іншій уповноваженій особі підприємства (установи, організації).
Безпосередній керівник робіт чи інша уповноважена особа підприємства (установи, організації) зобов`язані:
терміново організувати надання першої домедичної допомоги потерпілому та забезпечити у разі потреби його направлення до закладу охорони здоров`я;
негайно повідомити роботодавцеві про те, що сталося;
зберегти до прибуття комісії з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) обстановку на робочому місці, машини, механізми, обладнання, устатковання у такому стані, в якому вони були на момент нещасного випадку, якщо це не загрожує життю та здоров`ю інших працівників і не призведе до більш тяжких наслідків або порушення виробничих процесів.
Пунктом 8 Порядку № 337 передбачено, що у разі отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи тощо роботодавець зобов`язаний протягом однієї доби повідомити підприємствам (установам, організаціям), зазначеним в абзацах четвертому - дев`ятому цього пункту, з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня надати на паперовому носії повідомлення згідно з додатком 2.
Повідомлення про нещасний випадок надається:
територіальному органові Держпраці;
територіальному органові Пенсійного фонду України;
керівникові підприємства (установи, організації), на території якого сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), якщо потерпілий є працівником іншого підприємства (установи, організації);
керівникові первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві (в установі, організації) кількох профспілок - керівникові профспілки, членом якої є потерпілий), а у разі відсутності профспілки - уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці;
уповноваженому органові чи наглядовій раді підприємства (у разі її утворення);
органові ДСНС у разі, коли нещасний випадок стався внаслідок пожежі.
Якщо нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) підлягають спеціальному розслідуванню відповідно до п. 10  цього Порядку, повідомлення про нещасний випадок додатково надсилається:
місцевій держадміністрації або органові місцевого самоврядування (у разі відсутності уповноваженого органу чи наглядової ради підприємства);
органові галузевої профспілки вищого рівня, а у разі його відсутності - територіальному профоб`єднанню;
органові поліції (у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), що призвели до тяжких (у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого) чи смертельних наслідків, смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків). 
У Приписі № Ц/ЧК/25972/446/П від 25 листопада 2025 року директора ОСОБА_1 зобов`язано усунути порушення, виявлені під час позапланової перевірки у сфері порушення законодавства про працю.
Суд зазначає, що керівник ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 виконав Припис Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці № Ц/ЧК/25972/446/П від 25 листопада 2025 року та повідомив про нещасний випадок невиробничого характеру, що стався із ОСОБА_2 .
Матеріали справи не містять доказів про нещасний випадок з ОСОБА_2 на виробництві. У доповідній записці інженера з охорони праці ОСОБА_4 генеральному директору ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 стверджується, що ОСОБА_2 «впав вдома із висоти під час перебування на обідній перерві вдома, як про це він мені сам пояснив під час перевезення до лікарні» (а.с. 27-28). 
Також суд наголошує, що згідно з наданими позивачем листками непрацездатності ОСОБА_2 , 1967 року народження, перебував на лікарняному, причиною непрацездатності зазначена невиробнича травма – 5.
Окрім того, суд зазначає, що представник відповідача не надала суду виписку № 62103 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, на який вона посилається у відзиві, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості достовірно встановити, чи повідомляв ОСОБА_2 або ж особа, яка його супроводжувала, про те, що нещасний випадок трапився саме під час виконання трудових обов`язків.
Щодо посилання позивача про те, що в оскаржуваній постанові та протоколі не міститься підпису особи, що притягається до адміністративної відповідальності, слід зазначити наступне.
Згідно із ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються права і обов`язки, передбачені ст. 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
Уповноважена посадова особа, яка склала протокол, пропонує особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, ознайомитися із складеним протоколом, дати письмове пояснення по суті вчиненого правопорушення із проставлянням свого підпису та дати. Пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, можуть бути викладені на окремому аркуші з відміткою про це в протоколі.
Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право робити зауваження і надавати пояснення щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу уповноважена посадова особа, яка складала протокол, робить про це відповідний запис та засвідчує його своїм підписом із зазначенням дати.
У протоколі про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/28304/ПТ від 08 грудня 2025 року відсутні пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, або ж відсутній запис про те, що особа відмовилася від дачі пояснення відповідно до ст. 63 Конституції України.
Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/28304/ПТ від 08 грудня 2025 року вбачається, що з протоколом ознайомлений ОСОБА_1 та мається підпис.
У відзиві представник відповідача зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення був вручений уповноваженому представнику за довіреністю № 39 від 08 грудня 2025 року та не спростовує доводів позивача про те, що він не був присутній під час складання протоколу про адміністративне правопорушення та винесення постанови.
Окрім того, у протоколі № Ц/ЧК/28304/ПТ про адміністративне правопорушення від 08 грудня 2025 року не міститься відомостей про те, що він був вручений уповноваженому представнику за довіреністю № 39 від 08 грудня 2025 року та суду не надано в якості доказу таку довіреність.
Разом з тим, суд зазначає, що протокол № Ц/ЧК/28304/ПТ про адміністративне правопорушення від 08 грудня 2025 року за ч. 6 ст. 41 КУпАП про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки протокол підписаний іншою особою, що суперечить КУпАП .
Отже, за змістом наведених правових норм КУпАП притягнення до адміністративної відповідальності починається з моменту складання протоколу та його пред`явлення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Прийняття ж постанови за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення є вирішенням такої справи по суті, яка передбачає встановлення наявності складу адміністративного правопорушення або його відсутності та, відповідно, застосування санкції, закриття справи, що відповідає положенням ст. 284 КУпАП.
Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, в розумінні ст. 251 КУпАП, є доказом у справі про адміністративне правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення встановлює лише виявлені порушення, однак не породжує будь-яких правових наслідків для особи, не встановлює її прав і обов`язків.
Питання щодо правильності складання протоколу про адміністративне правопорушення, встановлення наявності чи відсутності в діяннях особи складу адміністративного правопорушення тощо, належить розглядати в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення. Тобто питання розгляду та надання оцінки всім доказам, в тому числі і самому протоколу про адміністративне правопорушення, здійснюється під час розгляду питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Отже, протокол про адміністративне правопорушення має бути складений відповідно до вимог КУпАП.
Суд зазначає, що складені головним державним інспектором відділу з питань безпеки праці Управління інспекційної діяльності у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Варламовим І.О. за результатами проведення заходу державного нагляду протокол про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/28304/ПТ від 08 грудня 2025 року та постанова по справі про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК без посилання на проведення розслідування і висновок комісії підприємства визнати нещасний випадок таким, що пов`язаний з виробництвом, а також без посилання на рішення лікарсько-консультативної комісії про нещасний випадок на виробництві. 
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04 лютого 2023 року внесені зміни до абз. 5 п. 3 Порядку № 337, згідно з якими заклад охорони здоров`я про нещасний випадок виносить медичний висновок у формі рішення лікарсько-консультативної комісії (лікарсько-експертної комісії).  
Відсутність аналізу первинних документів нещасного випадку та посилання на них в протоколі і постанові про адміністративне правопорушення призвели до необгрунтованості висновків під час притягнення керівника ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за неподання повідомлення про нещасний випадок. 
Під час судового розгляду вказані недоліки протоколу про адміністративне правопорушення не можуть бути усунуті та суд не може собою підміняти органи, що зобов`язані довести провину особи у вчиненні адміністративного правопорушення.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Згідно з ч. 1 ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09 червня 1998 року, п. 54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19 лютого 2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.
У відповідності до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву - без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
Аналізуючи зібрані у справі докази, в їх сукупності, з урахуванням вищенаведеного та встановленого, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, а відтак постанова підлягає скасуванню, із закриттям провадження по справі.
За змістом ст. 171 КЗпП України роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. 
27 жовтня 2025 року потерпілий ОСОБА_2 через адвоката звернувся до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці із скаргою щодо відмови роботодавця створити комісію з розслідування нещасного випадку (а.с. 58-61).
Судовим розглядом встановлено, що комісії підприємства по розслідуванню нещасного випадку (спеціальної комісії) не створено. При застосуванні норм права до спірних правовідносин щодо створення комісії підприємства з розслідування нещасного випадку суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постанові Верховного Суду від 27 травня 2025 року у справі № 461/7077/21. 
Питання судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 139 КАС України.
Відповідно до частини першої наведеної статті при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Звертаючись до суду з наведеним позовом, ОСОБА_1 приєднав до матеріалів справи квитанцію № 16ВY-QAAE-LLAE від 17 грудня 2025 року про сплату 605,60 грн судового збору, а тому слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з відповідача на користь позивача понесені ним витрати на сплату судового збору.
Докази на понесення позивачем будь-яких інших судових витрат матеріали справи не містять.
Керуючись ст. 43 Конвтитуції України, ст. 171 КЗпП України, п. 33 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановою КМУ від 17 квітня 2019 року № 337, ст.ст. 2, 6-9, 72, 77, 90, 139, 244-246, 286 КАС України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.
Скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № Ц/ЧК/28304/ПТ-ЗК від 08 грудня 2025 року, винесену головним державним інспектором відділу з питань безпеки праці Управління інспекційної діяльності у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 6 ст. 41 КУпАП, провадження по адміністративній справі — закрити.
Зобов`язати керівника ТОВ «Мейк Агро» ОСОБА_1 утворити комісію з розслідування нещасного випадку, що стався 12 серпня 2025 року з трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва ОСОБА_2 .
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в сумі 605 (шістсот п`ять) грн 60 (шістдесят) коп.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення (складення) даного рішення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; паспорт серія НОМЕР_1 виданий Кам`янським РВ УМВС України в Черкаській області 22 грудня 1995 року; РНОКПП; НОМЕР_2 .

Відповідач: Центральне міжрегіональне управління державної служби з питань праці, місцезнаходження: вул. Вавилових, 10, м. Київ, 04060; код в ЄДРПОУ: 44681053.

Суддя        Н.А. Білопольська