РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2026 року 	справа № 580/12924/25 	
	м. Черкаси 	

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Орленко В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у змішаній (паперовій та електронній) формі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування індивідуального акта,
ВСТАНОВИВ:
21.11.2025 ОСОБА_1 звернувшись до суду з позовною заявою, просить: визнати протиправним та скасувати наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 18.11.2025 року № 18-ДС.
В обґрунтування вимог зазначено, що наказом від 29.09.2025 року № 16-ДС, Головним управлінням ДПС у Черкаській області застосовано до Позивача дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Вказаний наказ Позивач вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки ним здійснено перегляд відомостей що віднесені до відкритих даних, та не є інформацією з обмеженим доступом. Крім того в наказі про накладання дисциплінарного стягнення взагалі не зазначено в чому полягає порушення, лише зазначено, що встановлено дисциплінарний проступок в частині вчинення дій в ІКС ДПС стосовно платника ТОВ «Гарант-трансагро». Проте, які дії, який ступінь вини, яка шкода нанесена такими діями не встановлено. Також зазначино, що дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Черкаській області не встановлено, що інформація позивачем використовувалася та передавалася в особистих цілях стороннім особам. Позивачем не здійснювалося внесення жодних змін в ІКС «Податковий блок» платника ТОВ «Гарант-транс-агро», а також не здійснювалося коригування показників поданої ним звітності. Службова інформація в особистих цілях не використовувалася та не передавалася стороннім особам, її використання було виключно з метою виконання функціональних обов`язків. Отримання доступу до інформації ІКС «Податковий блок» та її перегляд не є формою вчинення дії чи прийняття рішення під час реалізації службового повноваження, а є правом посадової особи на отримання відповідної інформації для реалізації своїх службових повноважень.
Ухвалою від 25.11.2025 року суддею Орленко В.І. відкрито провадження у справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).
Представник Відповідача позов не визнав, просив у його задоволенні відмовити повністю, надав до суду письмовий відзив на позов, в якому зазначив, що спірний наказ є правомірним, а тому не підлягає скасуванню, оскільки проведений аналіз хронології дій (скріншоти з ІКС «Податковий блок»), які необхідно здійснити для перегляду інформації в ІКС ДПС щодо реєстраційних даних стосовно ТОВ «Гарант-транс-агро» (код за ЄДРПОУ 45202771), свідчить про необхідність ГДІ Сердюком Сергієм здійснення 8 послідовних дій в підсистемі «Аналітична система» ІКС «Податковий блок», у тому числі, шляхом введення коду за ЄДРПОУ платника податку в адресній строчці браузеру, що свідчить про свідоме вчинення вказаних дій. Враховуючи викладене, ГДІ Сердюк Сергій, знаючи про визначені Правилами та Порядком встановлені обмеження, заборони при поводженні з інформацією, здійснив 25.11.2024 дії в ІКС ДПС, які пов`язані з ТОВ «Гарант-транс-агро» (код за ЄДРПОУ 45202771) на власний розсуд, без належних на те підстав та поза межами Посадової інструкції від 19.11.2024, а також Положення про відділ погашення боргу з фізичних осіб та заборгованості з ЄСВ управління по роботі з податковим боргом ГУ ДПС, не пов`язаних з виконанням функцій, закріплених за структурним підрозділом, що призвело до недотримання ряду нормативно-правових актів, розпорядчих документів ДПС/ГУ ДПС.
Розглянувши подані документи і матеріали, суд зазначає, що відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення №1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.
Згідно з абзацом 21 пункту 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).
Отже, процесуальне законодавство передбачає можливість розгляду справи у змішаній формі (паперовій та електронній) та прийняття рішення про такий розгляд суддею, у провадженні якого перебуває судова справа.
Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за доцільне здійснити розгляд справи у змішаній (паперовій та електронній) формі.
Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.
Матеріалами справи встановлено, що Позивач працює в органах Державної податкової служби з на різних посадах з 13.11.2007 року, на посаді головного державного інспектора відділу організації стягнення боргу та роботи з безхазяйним майном, погашення боргу фізичних осіб та заборгованості з ЄСВ управління по роботі з податковим боргом ГУ ДПС у Черкаській області з липня 2022 року.
Так, наказом Головного управління ДПС у Черкаській області від 18.11.2025 №18-дс застосовано до головного державного інспектора відділу погашення боргу з фізичних осіб та заборгованості з ЄСВ управління по роботі з податковим боргом ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889) 
Підставою для порушення дисциплінарного провадження стала доповідна записка начальника управління по роботі з податковим боргом ГУ ДПС від № 2959/23- 00-13-4 (далі - Доповідна записка), підготовлена з метою реалізації вимог листа Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС від 13.10.2025 № 24489/7/99-00-14-07-04-07 (вх. ГУ ДПС від № 3676/8) (далі - лист ДПС № 24489), яким повідомлено ГУ ДПС про проведену перевірку щодо дотримання вимог антикорупційного законодавства України головним державним інспектором (далі – ГДІ) ОСОБА_2 під час використання інформативно-комунікаційної системи ДПС, (далі - ІКС ДПС) стосовно платників податків, які є близькими особами, перелік яких визначено Законом України від 14.10.2014 № 1700-VII «Про запобігання корупції». 
Перевірка проведена в межах відпрацювання корупційного ризику - «Недоброчесність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності», включеного до Реєстру ризиків (додаток до Антикорупційної програми Державної податкової служби України на 2023-2025 роки, затвердженої наказом ДПС від 10.04.2023 №221. 
Так, за результатами проведеного аналізу в ході перевірки встановлено факт використання у 2024 році ОСОБА_3 інформації з ІКС ДПС стосовно близької особи, яка є посадовою особою суб`єкта господарювання, та стосовно якої наказом ГУ ДПС врегульовано потенційний конфлікт інтересів. 
З урахуванням витягів з Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС та отриманих пояснень посадових осіб ГУ ДПС встановлено, що ОСОБА_4 , будучи ГДІ відділу погашення боргу з фізичних осіб та заборгованості з ЄСВ управління по роботі з податковим боргом ГУ ДПС, не маючи службових підстав, здійснив перегляд інформації в ІКС ДПС, що стосувалась платника податків, а саме ТОВ «Гарант- транс-агро» (код за ЄДРПОУ 45202771), свідомо ігноруючи той факт, що така інформація стосується його дружини, тобто близької йому особи, а також те, що він повинен самостійно вживати заходи, направлені на недопущення порушення вимог антикорупційного законодавства. Під час перегляду інформації по ТОВ «Гарант-транс-агро» (код за ЄДРПОУ 45202771) у ІКС ДПС мала місце суперечність між службовими повноваженнями та приватним немайновим інтересом, оскільки ОСОБА_5 не повинен був здійснювати без службових підстав перегляд інформації по вказаному платнику податків та діяв в інтересах близької особи. Фактично вказані дії, вчинені ОСОБА_3 з використанням доступу до ІКС ДПС для перегляду інформації щодо близької особи за відсутності на те службових підстав, свідчать про вчинення таких дій в умовах реального конфлікту інтересів.
Вважаючи вказаний наказ протиправним, оскільки останінй прийнято з порушенням норм чинного законодавства, без належного з`ясування обставин, Позивач звернувся відповідним позовом до суду. 
Вирішуючи спір по суті суд зазначає таке.
Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі - Закон №889).
Відповідно до визначень, що містяться у статті 2 вказаного Закону №889 посада державної служби - визначена структурою і штатним розписом первинна структурна одиниця державного органу з установленими відповідно до законодавства посадовими обов`язками у межах повноважень, визначених частиною першою статті 1 цього Закону; професійна компетентність - здатність особи в межах визначених за посадою повноважень застосовувати спеціальні знання, уміння та навички, виявляти відповідні моральні та ділові якості для належного виконання встановлених завдань і обов`язків, навчання, професійного та особистісного розвитку.
Згідно зі статтею 8 Закону України №889-VIII державний службовець зобов`язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення).
Приписами статті 64 Закону №889-VIII встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (частина 1 статті 65 Закону №889-VIII ).
Відповідно до частини 2 статті 65 Закону №889-VIII дисциплінарними проступками є, зокрема, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (пункт 5).
У відповідності до вимог статті 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження, догана, попередження про неповну службову відповідність, звільнення з посади державної служби.
У силу положень частини четвертої статті 66 Закону №889 у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.
Згідно із частиною 1 статті 67 №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Отже, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.
Із зазначеного слідує, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.
Крім того, стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися, насамперед, на такому:
- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;
- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного проступку;
- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;
- чи відповідає застосований вид стягнення вимогам закону.
Статтею 69 Закону №889-VIII передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії.
За нормами статті 73 Закону України №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Системний аналіз означених положень Закону дає підстави для висновку про покладення на державних службовців певних обов`язків, перелік яких міститься, зокрема в статті 8 Закону №889. Невиконання ж покладених на державного службовця обов`язків чи неналежне їх виконання може призвести до притягнення його до дисциплінарної відповідальності у випадку встановлення під час службового розслідування вчинення таким державним службовцем дисциплінарного проступку. При цьому, в залежності від характеру вчиненого дисциплінарного проступку Законом №889 визначено види застосовних дисциплінарних стягнень, серед яких зауваження.
Водночас обов`язковою передумовою для застосування до державного службовця одного з видів дисциплінарної відповідальності є встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Тобто, для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності, законодавство передбачає необхідність встановлення вини такої особи за результатами проведення службового розслідування / дисциплінарного провадження.
Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 29.06.2021 у справі № 200/8522/19-а.
Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2013 №1039 (далі - Порядок №1039).
Згідно із пунктом 2 Порядку №1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.
Пунктом 4 Порядку №1039 встановлено, що дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Згідно із пунктом 31 Порядку №1039 дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника. Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.
Відповідно до пункту 32 Порядку №1039 про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними. Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії. У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.
Згідно із пунктом 33 Порядку №1039 дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
Відповідно до статті 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.
За змістом пункту 35 Порядку №1039 дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання. Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до статті 75 Закону.
Згідно із пунктом 36 Порядку №1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби)
Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Так, матеріалами справи встановлено, що рішення про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарного стягнення було прийнято з урахуванням подання Дисциплінарної комісії від 14.11.2025 №115/23-00- 72-04, в якому викладено події по дисциплінарному провадженні відносно ОСОБА_1 . 
За результатами аналізу Акту тематичної перевірки та долучених до нього матеріалів Дисциплінарною комісією встановлено, що листом Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС додано роздруківки Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці, моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності), у яких було відображено факти використання ПСС ДПС відповідними працівниками ГУ ДПС із зазначенням дати виконання дій, типом (описом/режимом) виконуваної операції, коду суб`єкта господарювання, щодо якого виконувалась дія, прізвище, ім`я, по батькові користувача - працівника ГУ ДПС, що виконував відповідні дії, код користувача у ІКС ДПС та інші деталі проведення відповідних дій. 
Встановлено перегляд в ІКС ДПС вкладки реєстраційні данні ТОВ «Гарант-трансагро» (ЄДРПОУ 45202771), 25.11.2024.
Суд наголошує, що відомості вкладки реєстраційні данні, є відомостями отриманими з ЄДРПОУ від державного реєстратора.
В даному контексті слід зазначити, що відносини, які виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців регулюються Законом України від 15 травня 2003 року № 755-ІV «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань» із змінами та доповненнями (далі – Закон № 755), нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Закону № 755. 
Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань (далі – ЄДР) – єдина державна інформаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, обробку, захист, облік та надання інформації про юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадські формування, що не мають статусу юридичної особи (п. 7 ст. 1 Закону № 755).
Відповідно до п. 1 ст. 11 Закону № 755 відомості, що містяться в ЄДР, є відкритими і загальнодоступними.
З урахуванням вказаного суд дійшов висновку, що Позивачем було здійснено перегляд відомостей, що віднесені до відкритих даних, та не є інформацією з обмеженим доступом. 
Крім цього, слід наголосити, що у спірному наказі про накладання дисциплінарного стягнення взагалі не зазначено в чому полягає порушення, лише зазначено, що встановлено дисциплінарний проступок в частині вчинення дій в ІКС ДПС стосовно платника ТОВ «Гарант-трансагро». Проте, які дії, який ступінь вини, яка шкода нанесена такими діями не встановлено.
Суд також зазначає, що за наслідками проведеної перевірки встановлено, що дії Позивача призвели до порушень правил етичної поведінки державних службовців, що призвело до недотримання вимог п.п. 21.1.2, 21.1.3 ч. 1 ст. 21 Податкового кодексу України, п.п. 2, 3 ст. 4, п.п. 2, 7, 10 ч. 1 ст. 8 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VII “Про державну службу”, ст.ст. 33, 38, 43 Закону №1700.
Відповідно до частини 1 статті 43 Закону України від 14.10.2014 №1700-VII «Про запобігання корупції» із змінами (далі - Закон №1700) особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом.
Натомість, дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Черкаській області не встановлено, що інформація позивачем використовувалася та передавалася в особистих цілях стороннім особам.
Не були додані такі докази Відповідачм і до матеріалів справи. 
Таким чином, отримання доступу до інформації ІКС «Податковий блок» та її перегляд не є формою вчинення дії чи прийняття рішення під час реалізації Позивачем своїх службових повноважень.
Так, у Методичних рекомендаціях з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб Національного агентства з питань запобігання корупції зазначається, що законом не встановлюється заборон чи обмежень на наявність приватного інтересу (приватного життя), як такого. Йдеться про дотримання правил етичної поведінки службовця та відповідну оцінку приватних інтересів через призму можливого їх негативного впливу на об`єктивність прийняття рішень чи діянь службовця при реалізації своїх службових повноважень.
В даному випадку суд дійшов висновку, що дії Позивача не були пов`язані з предметом конфлікту інтересів чи із наданням ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка є його дружиною та керівником ТОВ «Гарант-транс-агро» переваг з питань оподаткування та із прийняттям будьяких рішень щодо його діяльності.
Вказаний висновок не був спростований Відповідачем в ході розгляду справи належними та допустимими доказами.
Аналіз вказаного дає суду підстави дійти висновку, що Позивачем не здійснювалося внесення жодних змін в ІКС «Податковий блок» платника ТОВ «Гарант-транс-агро», а також не здійснювалося коригування показників поданої ним звітності. Службова інформація в особистих цілях не використовувалася та не передавалася стороннім особам, її використання було виключно з метою виконання функціональних обов`язків. Отримання доступу до інформації ІКС «Податковий блок» та її перегляд не є формою вчинення дії чи прийняття рішення під час реалізації службового повноваження, а є правом посадової особи на отримання відповідної інформації для реалізації своїх службових повноважень. Таким чином, з огляду на викладене, відсутні підстави для констатації факту використання позивачем інформації з ІКС «Податковий блок» у власних інтересах за наведеними обставинами. 
У постанові Верховного Суду від 13.01.2020 у справі №401/2161/16-а, зазначено, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. 
Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: КЗпП України, Законом № 3723-XII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації. 
Подання Дисциплінарної комісії не містить жодних вказівок на настання негативних (шкідливих) наслідків в результаті вчинення Позивачем дій, які пов`язані з переглядом інформацій стосовно суб`єкта господарювання в ІКС "Податковий блок", а також не містить жодних відомостей про ступінь тяжкості таких наслідків. 
Також у поданні Дисциплінарної комісії не зазначено, якої істотної шкоди дії Позивача завдали охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб. 
Отже, висновки відповідача про наявність в діях Позивача дисциплінарного проступку, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 65 Закону України № 889-VIII, є передчасними, безпідставними та спростовуються встановленими судом обставинами.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
За таких обставин, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.
Решта доводів Відповідача висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. 
Зважаючи на те, що позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір» та не надав доказів понесення інших судових витрат, то підстави для їх розподілу відсутні.
Керуючись статтями 6, 9, 14, 139, 242-245, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Черкаській області про накладення дисциплінарного стягнення від 18.11.2025 року № 18-ДС.
Судові витрати не розподіляються.
Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».
Копію рішення направити сторонам справи.

Рішення складене та підписане 09.02.2026.

Суддя 	Валентина ОРЛЕНКО