Справа № 375/846/25
Провадження № 2/375/138/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(ЗАОЧНЕ)
28 січня 2026 року селище Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області у складі:
головуючого – судді Смик М.М.,
за участю секретаря судових засідань Киричок В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог
У квітні 2025 року представник Акціонерного товариства «Універсал Банк» (далі – АТ «Універсал Банк») – Мєшнік К. І. звернувся з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
В обґрунтування позову представник вказує про те, що АТ «Універсал Банк» запровадило проект monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. 
Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал Банк» опубліковані на офіційному сайті банку та постійно доступні для ознайомлення. 
15 квітня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг. У вказаній анкеті-заяві зазначено, що ця анкета-заява разом із Умовами і правилами обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank (далі – Умови і правила), Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. 
Зазначає, що на підставі укладеного договору відповідач отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок у розмірі 50 000 грн, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка НОМЕР_1 . 
АТ «Універсал Банк» вважає, що свої зобов`язання за договором виконало та надало відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. 
Разом з тим, ОСОБА_1 всупереч чинному законодавству та умовам договору належним чином обов`язки перед банком не виконала і має заборгованість, яка на 8 січня 2025 року становить 91 441,63 грн (загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тіло кредиту). 
З урахуванням викладеного, АТ «Універсал Банк» просило стягнути з ОСОБА_1 вказану заборгованість та 3 028 грн у відшкодування судового збору.
Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників
Відповідно до довідки старостинського округу №9 Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області №22 від 23 квітня 2025 року, яка 24 квітня 2025 передана судді, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована на АДРЕСА_1 .
Ухвалою судді від 30 квітня 2025 року відкрито провадження у справі та постановлено проводити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судовому засіданні 5 червня 2025 року о 15 год 00 хв.
5 червня 2025 року розгляд справи відкладено до 14 год 30 хв 2 липня 2025 року у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі.
2 липня 2025 року у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі розгляд справи відкладено до 13 год 00 хв 4 вересня 2025 року.
4 вересня 2025 року розгляд справи знято з розгляду у зв`язку із перебуванням судді у відпустці.
Розгляд справи призначено на 16 жовтня 2025 року 13 год 00 хв.
16 жовтня 2025 року у зв`язку із неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі розгляд справи відкладено до 15 год 30 хв 28 січня 2026 року.
До позову представник АТ «Універсал Банк» - Мєшнік К.І. додав клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, в якому зазначив, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, направлені їй повістки повернулися до суду не врученими з причин «адресат відсутній за вказаною адресою».
Суд враховує, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 13 січня 2020 року у справі № 910/22873/17 та від 14 серпня 2020 року у справі № 904/2584/19).
Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18).
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи (частина перша статті 280 ЦПК України).
Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи з ухваленням заочного рішення.
Стислий виклад позиції інших учасників справи
Відзив на позовну заяву та заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходили.
Встановлені судом фактичні обставини справи
Судом встановлено, що 15 квітня 2019 року ОСОБА_1 підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг в АТ «Універсал Банк» (далі – анкета-заява).
Звертаючись до суду позивач послався на те, що ОСОБА_1 , підписавши анкету-заяву підтвердила, що ознайомилася та отримала у мобільному додатку примірники Умов і правил, Тарифів, Таблиці обчислення вартості кредиту та Паспорту споживчого кредиту, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови.
Зі змісту Умов і правил суд встановив, що 
– банк та клієнт погодили, що всі правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися сторонами або кожною стороною окремо з використанням електронного цифрового підпису (ЕП) у мобільному додатку (пункт 6.1 розділу 6 «Використання електронного цифрового підпису»);
– для здійснення операцій за платіжною карткою або рахунком ФОП банк резервує поточний рахунок, номер якого розміщено в анкеті-заяві. Відкриття рахунку (переведення зі стану «Зареєстрований» у стан «Відкритий»), який розміщено у анкеті-заяві, здійснюється після: підписання клієнтом анкети-заяви; активації платіжної картки шляхом її сканування через мобільний додаток мonobank (пункт 4.1.3 розділу 4 «Права та обов`язки сторін»).
Згідно з довідкою про наявність рахунку від 8 січня 2025 року ОСОБА_1 отримала картку № НОМЕР_1 , яка активна до грудня 2028 року.
Відповідно до довідки про розмір встановленого ліміту від 8 січня 2025 року ОСОБА_1 встановлено кредитний ліміт через мобільний застосунок за договором про надання банківських послуг "Monobank" від 15 квітня 2019 року за карткою № НОМЕР_2 від 8 січня 2025 року, а саме: 3 000 грн від 8 січня 2022 року, 8 000 грн від 9 липня 2022 року, 25 000 грн від 18 листопада 2022 та 50 000 грн від 20 червня 2023 року.
Відповідно до виписки про рух коштів на рахунку баланс складає (мінус) – 41 441,63 грн. Тобто, загальна заборгованість складає 91 441,63 грн. Ця заборгованість складається з повністю використаного боржником кредитного ліміту у сумі 50 000 грн та суми овердрафту (мінусу по картці), яка становить 41 441,63 грн.
Відповідно до поданого до позовної заяви розрахунку ОСОБА_1 має заборгованість за кредитним договором, яка на 8 січня 2025 року становить 91 441,63 грн і складається із заборгованості за тілом кредиту.
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Вивчивши матеріали цивільної справи та надавши оцінку поданим доказам, суд виходить з наступного.
Частиною першою статті 626 Цивільного кодексу (далі – ЦК) України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно з частиною першою статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог – відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з частиною першою статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Абзац другий частини другої статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі.
Закон України «Про електронну комерцію» визначає організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції.
У статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
Відповідно до частини третьої статті 11 цього Закону електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.
Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина четверта статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»).
За змістом частини п`ятої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього.
Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (частина шоста статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»).
Згідно з частиною восьмою статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору.
Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» моментом підписання електронної правової угоди є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання коштів електронного цифрового підпису всіма сторонами електронної правової угоди; електронний підпис одноразовим ідентифікатором, визначеними цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) при письмовій згоді сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Частиною першою статті 13 Цивільного процесуального кодексу (далі – ЦПК) України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно 
до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина перша, п`ята-шоста статті 81 ЦПК України).
Відповідно до статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (стаття 77 ЦПК України).
Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19).
Цивільна справа вирішується з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи (див. пункти 73,
75 постанови Верховного Суду від 10 липня 2024 року у справі № 523/7796/19 
(провадження № 61-5873св24).
У позовній заяві АТ «Універсал Банк» вказує на те, що особливістю проекту monobank є укладення договорів в електронній формі відповідно до розміщених на сайті банку Умов обслуговування рахунків фізичної особи та здійснення банківського обслуговування дистанційно без відділень.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 з метою отримання банківських послуг на офіційному веб-сайті АТ «Універсал Банк» заповнила і підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг. Підпис анкети-заяви здійснений відповідачем за допомогою аналогу власноручного підпису, тобто, факсимільного відтворення власного підпису за допомогою засобів електронного копіювання. Вказана анкета-заява в такому ж порядку (факсимільне відтворення підпису) підписана представником банку ОСОБА_2 , яка виконала ідентифікацію та верифікацію клієнта.
Суд встановив, що анкета-заява від 15 квітня 2019 року містить детальну інформацію щодо особи ОСОБА_1 , зокрема, дату її народження, індивідуальний податковий номер, серію, номер паспорта і дату його видачі, адресу проживання, номер мобільного телефону, а також соціальний статус, джерело та розмір доходу. В анкеті-заяві містяться фотографії паспорту ОСОБА_1 та її РНОКПП, які надані останньою до анкети в електронному вигляді. У анкеті-заяві міститься прохання ОСОБА_1 відкрити поточний рахунок у гривні на її ім`я та встановити кредитний ліміт на суму, вказану в додатку.
До позовної заяви АТ «Універсал Банк» додало розрахунок заборгованості за договором, копію анкети-заяви від 15 квітня 2019 року, роздруківку витягу Умов і правил, роздруківку Таблиці «Чорна картка monobank» та Паспорт споживчого кредиту Чорної картки monobank, та копію паспорта ОСОБА_1 .
З урахуванням викладеного, позивачем доведено існування між сторонами кредитних прав та зобов`язань.
Частиною першою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з частинами першої, четвертої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.
Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
За правилом статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Надавши оцінку зібраним у справі доказам, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог про стягнення з відповідача заборгованості за тілом кредиту у розмірі 91 441,63 грн.
Розмір та порядок розрахунку боргу ОСОБА_1 не спростувала.
За таких обставин, враховуючи доведення позивачем обставин щодо надання кредитором відповідачу грошових коштів суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову. 
Висновки суду щодо розподілу судових витрат
Статтею 141 ЦПК України передбачено, що стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Тому з ОСОБА_1 на користь АТ «Універсал Банк» підлягають стягненню 3 028 грн у відшкодування судового збору, сплаченого позивачем за пред`явлення позову.
На підставі викладеного та керуючись вимогами статей 13, 81, 141, 259, 263-265, 274-279, 352, 354 ЦПК України, суд, -
ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства "Універсал Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1  на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» заборгованість за договором про надання банківських послуг від 15 квітня 2019 року у загальному розмірі 91 441 (дев`яносто одна тисяча чотириста сорок одна) гривня 63 копійки. 
Стягнути з ОСОБА_1  на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» 3 028 (три тисячі двадцять вісім) гривень у відшкодування витрат зі сплати судового збору
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відомості про учасників справи:
Позивач - Акціонерне товариство «Універсал Банк»  (місцезнаходження: 04114, місто Київ, вулиця Автозаводська, 54/19 код ЄДРПОУ 21133352).
Відповідач - ОСОБА_1  (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ).
Повне рішення суду складено 28 січня 2026 року. 

Суддя         Марина СМИК