ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" лютого 2026 р. справа № 300/5159/25
м. Івано-Франківськ
Суддя Івано-Франківського окружного адміністративного суду Главач І.А., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛІМП ЕНЕРГО" до Головного управління державної податкової служби в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "ОЛІМП ЕНЕРГО" (надалі, також – позивач, ТОВ "ОЛІМП ЕНЕРГО"), в інтересах якого діє адвокат Думич Оксана Іванівна (надалі, також – представниця позивача), звернулося в суд з позовною заявою до Головного управління ДПС в Івано-Франківській області (надалі, також – відповідач, ГУ ДПС в Івано-Франківській області) в якій просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 15.04.2025 року № 011084/0707.
Позовні вимоги вмотивовані тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято з порушенням вимог чинного законодавства. Зокрема, позивач вказує, що порушення строків поставки за зовнішньоекономічним договором обумовлено виникненням у продавця за таким договором форс-мажорних обставин, пов`язаних із спалахом хвороби COVID-19, що підтверджуються сертифікатом уповноваженого органу нерезидента, який було надано відповідачу. Однак відповідачем такий сертифікат не було взято до уваги та прийнято рішення про застосування до позивача пені, передбаченої частиною 5 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції", у зв`язку з чим винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення. Позивач вказує, що наявність форс-мажорних обставин щодо виконання умов зовнішньоекономічного договору у продавця є підставою для зупинення перебігу граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом, проте даний факт не враховано відповідачем внаслідок чого ним прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення. Зважаючи на це, просить позов задовольнити (а.с. 1-4).
23.07.2025 до Івано-Франківського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний суд" від позивача надійшла заява, до якої долучено документ про сплату судового збору (а.с. 6-8).
24.07.2025 до відділу документального забезпечення – канцелярії Івано-Франківського окружного адміністративного суду від позивача надійшов друкований примірник позовної заяви із додатками (а.с. 9-45).
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 28.07.2025 відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), відповідно до вимог статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (а.с. 46-47).
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував у відпустці з 07.08.2025 по 22.08.2025 згідно наказу від 25.07.2025 № 213-В, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання (а.с. 59), у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк такої відпустки.
12.08.2025 до відділу документального забезпечення – канцелярії Івано-Франківського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. У своєму відзиві відповідач вказує, що ключовою ознакою впливу форс-мажорних обставин на виконання зобов`язань за відповідним зовнішньоекономічним договором є наявність причинно-наслідкового зв`язку між відповідною обставиною та виконанням зовнішньоекономічного договору. Відповідач вказує, що позивачем не доведено наявності форс-мажорних обставин, які могли б слугувати підставою для зупинення строків розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом. Зважаючи на це, просить у задоволенні позову відмовити повністю (а.с. 49-58).
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував у відпустці з 23.08.2025 по 03.09.2025 згідно наказу від 20.08.2025 № 261-В, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання (а.с. 59), у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк такої відпустки.
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував у відпустці з 23.09.2025 по 07.10.2025 згідно наказу від 15.09.2025 № 290-В, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання (а.с. 59), у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк такої відпустки.
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував на лікарняному з 30.10.2025 по 07.11.2025, у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк періоду непрацездатності.
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував на лікарняному з 19.01.2026 по 30.01.2026, у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк періоду непрацездатності.
Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України справу за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті спору, встановив наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю "ОЛІМП ЕНЕРГО" 16.05.2024 зареєстровано як суб`єкта господарювання, номер запису – 1001191020000019379.
З 16.05.2024 ТОВ "ОЛІМП ЕНЕРГО" перебуває на обліку в Головному управлінні Державної податкової служби в Івано-Франківській області, номер запису – 091524126332. Видами діяльності позивача визначено наступні види діяльності: 27.11 Виробництво електродвигунів, генераторів і трансформаторів (основний); 25.11 Виробництво будівельних металевих конструкцій і частин конструкцій; 25.61 Оброблення металів та нанесення покриття на метали; 25.62 Механічне оброблення металевих виробів; 25.94 Виробництво кріпильних і гвинтонарізних виробів; 27.12 Виробництво електророзподільчої та контрольної апаратури; 27.90 Виробництво іншого електричного устаткування; 33.14 Ремонт і технічне обслуговування електричного устаткування; 42.22 Будівництво споруд електропостачання та телекомунікацій; 43.21 Електромонтажні роботи (а.с. 15).
10.03.2025 ГУ ДПС в Івано-Франківській області видано направлення на проведення документальної позапланової виїзної перевірки № 1307 від 10.03.2025, яким ОСОБА_1 направлено на проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "ОЛІМП ЕНЕРГО".
Перевірка тривала з 10.03.2025 по 18.03.2025. В ході цієї перевірки уповноваженою особою було перевірено питання зовнішньоекономічної діяльності позивача з використанням суцільного методу за період з 16.05.2024 по 28.02.2025.
18.03.2025 про проведення цієї перевірки було складено Акт документальної позапланової виїзної перевірки валютного законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи № 6869/09-19-07-07/45566102 (а.с. 22-31).
Одним із контрактів, які стали предметом даної перевірки був контракт № JYS20240528 від 28.05.2024 року, укладений між компанією "JIANGSU YAWEI TRANSFORMER CO., LTD" (продавець) та ТОВ "ОЛІМП ЕНЕРГО" (покупець) (а.с. 16-21).
Згідно умов контракту, продавець зобов`язувався передати покупцю силові трансформатори трифазні з регуляторами напруги, а покупець зобов`язувався оплатити за неї 222000,00 доларів США.
Оплата за умовами договору мала бути здійснена двома частинами:
30% від загальної суми контракту (66600,00 доларів США) мала бути сплачена на банківський рахунок продавця протягом 30 банківських днів з дня підписання контракту;
70% від загальної суми контракту (155400,00 доларів США) мала бути сплачена на банківський рахунок продавця після надання пакувального листа та проходження високовольтних випробувань.
14.06.2024 покупець перерахував на рахунок продавця авансовий платіж в сумі 66600,00 доларів США, згідно платіжного доручення в іноземній валюті № 1 (зворотна сторона а.с. 21).
Відповідно до відомостей акту проведення перевірки, 21.10.2024 позивачем здійснено платіж на користь продавця в розмірі 60000,00 доларів США, а 29.11.2024 позивач сплатив на користь продавця залишок коштів – 95400,00 доларів США.
На виконання умов контракту № JYS20240528 від 28.05.2024, компанією "JIANGSU YAWEI TRANSFORMER CO., LTD" на користь ТОВ "ОЛІМП ЕНЕРГО" реалізовано продукцію власного виробництва на суму 222000,00 доларів США, відповідно до даних митної декларації № 25UA209150002118U7 від 28.02.2025.
Дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків – 11.12.2024 року. Загальний строк протермінування становить 80 днів.
Таким чином, встановлено наявність порушення позивачем порядку ведення валютних розрахунків за зовнішньоекономічними договорами, зокрема порушення вимог статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції" при здійсненні розрахунків з нерезидентом "JIANGSU YAWEI TRANSFORMER CO., LTD" за контрактом № JYS20240528 від 28.05.2024, про що складено акт документальної позапланової виїзної перевірки валютного законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи № 6869/09-19-07-07/45566102 від 18.03.2025.
26.03.2025 позивачем отримано від компанії "JIANGSU YAWEI TRANSFORMER CO., LTD" сертифікат, виданий Китайською радою зі сприяння міжнародній торгівлі Китайської міжнародної торгової палати № 250100В0/000259 із підтвердженням настання форс-мажорних обставин (а.с. 33-36). Зміст даного сертифікату встановлено на основі перекладу даного свідоцтва, посвідченого приватним нотаріусом Тимківим Ю.С. Відповідно до змісту сертифікату, відповідно до "Повідомлення про належне виконання роботи з поточної профілактики та контролю епідемії", виданого 16 серпня 2024 року, з цієї дати, окрім забезпечення базових потреб громадян, усі виробничі та господарські заходи призупиняються, за винятком підприємств громадського обслуговування, що продовжують функціонувати в місті, а також підприємств "білого списку", які суворо дотримуються замкнутого циклу управління, продовольчих супермаркетів, фермерських ринків, аптек і медичних установ. Жителям не слід виходити з дому або залишати провінцію Цзянсу без нагальної потреби. Відповідно до "Повідомлення про оптимізацію та коригування соціальних заходів профілактики та контролю COVID-19", виданого 09 листопада 2024 року, муніципальним штабом профілактики та контролю COVID-19 провінції Цзянсу, з 09 листопада раніше закриті заклади відновлюють роботу (зворотна сторона а.с. 35).
28.03.2025 позивачем отримано від Івано-Франківської торгово-промислової палати сертифікат № 2600-25-0540 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (а.с. 37-38). Відповідно до змісту даного сертифікату, ТОВ "ОЛІМП ЕНЕРГО" не змогло забезпечити дотримання вимог валютного законодавства перед відповідачем, зокрема здійснити ввезення товарів на територію України в термін до 13.12.2024 року, у зв`язку із сильним спалахом епідемії, який тривав більше 100 днів, що спричинило закриття та зупинку виробництва на підприємствах у провінції Цзянсу в Китаї (а.с. 37).
02.04.2025 ТОВ "ОЛІМП ЕНЕРГО" надіслав відповідачу заперечення на акт документальної позапланової виїзної перевірки № 6869/09-19-07-07/45566102 від 18.03.2025.
Розглянувши заперечення позивача, ГУ ДПС в Івано-Франківській області надіслало позивачу відповідь № 5239/6/09-19-07-07-06 від 11.04.2025 року, відповідно до змісту якої відповідач зазначив, що особа доводить факт впливу форс-мажорних обставин на можливість виконання такою особою відповідних зобов`язань. Відповідач зазначив, що позивач не може доводити факт наявності форс-мажорних обставин у контрагента, а має можливість тільки навести доводи щодо неможливості виконання ним зобов`язань щодо дотримання граничних строків розрахунків за відповідним зовнішньоекономічним договором. Зважаючи на недоведеність факту неможливості ТОВ "ОЛІМП ЕНЕРГО" довести факт невиконання зобов`язань із незалежних від нього обставин, відповідач залишив висновок акту документальної позапланової виїзної перевірки № 6869/09-19-07-07/45566102 від 18.03.2025 без змін (а.с. 39-41).
На підставі акту від 18.03.2025 № 6869/09-19-07-07/45 566102 було складено податкове повідомлення-рішення № 011084/0707 від 15.04.2025, яким до позивача застосовано штрафні санкції, а саме пеню за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності та за порушення вимог валютного законодавства в розмірі 665124,61 грн (а.с. 32).
Не погоджуючись із винесеним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до ДПС України із скаргою на податкове повідомлення-рішення № 011084/0707 від 15.04.2025.
Розглянувши заперечення позивача, ДПС України надіслало позивачу відповідь № 18178/6/99-00-06-01-03-06 від 24.06.2025 року, відповідно до змісту якої відповідач зазначив, що надані позивачем докази не доводять факту настання форс-мажорних обставин для контрагента відповідача, а тому відсутні підстави для визнання настання форс-мажорних обставин для позивача. ДПС України звернула увагу позивача на те, що надані ним документи не є належними доказами настання форс-мажорних обставин ані для контрагента позивача, ані для самого позивача. Зважаючи на недоведеність факту неможливості ТОВ "ОЛІМП ЕНЕРГО" довести факт невиконання зобов`язань із незалежних від нього обставин, відповідач залишив податкове повідомлення-рішення № 011084/0707 від 15.04.2025 без змін а скаргу позивача без задоволення (а.с. 42-45).
Вважаючи прийняте податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд встановив таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною першою статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (надалі, також – ПК України), зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, які справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій (підпункти 21.1.1, 21.1.4 пункту 21.1 статті 21 ПК України).
Відповідно до підпункту 62.1.3. пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки (пункт 75.1 статті 75 ПК України).
Такі перевірки мають свої особливості щодо сфери правового регулювання, підстав для їх призначення, проведення, оформлення результатів та прийнятих за її наслідками рішень.
Відповідно до підпункту 75.1.2. пункту 75.1. статті 75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Абзац 6 підпункту 75.1.2. пункту 75.1. статті 75 ПК України визначає, що документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
Відповідно до підпункту 78.1.1. пункту 78.1. статті 78 Податкового кодексу України, документальна позапланова перевірка здійснюється, якщо контролюючим органом отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту
Відповідно до пункту 78.4 статті 78 ПК України, про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.
Пунктом 78.8. статті 78 ПК України визначено, що порядок оформлення результатів фактичної перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.
Так, згідно пункту 86.1 статті 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, у строки, визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.
Пункт 86.6 статті 86 ПК України визначає, що відмова платника податків або його законних представників чи особи, яка здійснювала розрахункові операції, від підписання акта перевірки або отримання його примірника не звільняє платника податків від обов`язку сплатити визначені контролюючим органом за результатами перевірки грошові зобов`язання.
Проаналізувавши доводи позивача, суд встановив, що в нього відсутні заперечення щодо процедури проведення документальної позапланової виїзної перевірки, у зв`язку з чим процедура проведення перевірки у даній справі не буде досліджуватися судом. Натомість доводи та аргументи позивача стосуються змісту спірних правовідносин.
Відповідно до підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначаються Законом України "Про валюту і валютні операції" № 2473-VIII від 21.06.2018 (надалі, також – Закон України № 2473-VIII).
Частиною першою статті 3 Закону № 2473-VIII встановлено, що відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.
Відповідно до частини четвертої статті 11 Закону № 2473-VIII органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.
Частинами 5, 6 цієї статті Закону передбачено, що Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.
Згідно з частиною 9 статті 11 Закону № 2473-VIII органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій.
Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.
За змістом частини 10 статті 11 Закону № 2473-VIII у разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 12 Закону № 2473-VIII, Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Відповідно до частин 1, 2, 3, 5, 8 статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав – з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.
Правління Національного банку України постановою № 5 від 02 січня 2019 року затвердило Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (надалі, також – Положення № 5).
Це Положення, відповідно до пункту 1 розділу І, визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті.
Згідно з пунктом 21 розділу ІІ Положення № 5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Відповідно до пункту 14-2 постанови НБУ від 24.02.2022 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" (надалі, також – Постанова № 18), з наступними змінами, – граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022.
Згідно з пунктом 7 розділу Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 7, банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива – здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) – за операціями з імпорту товарів.
Відповідно до частини 5 статті 13 Закону України № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0.3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Отже, за порушення граничних строків розрахунків, що встановлюються Національним банком України встановлено відповідальність у вигляді пені.
З приводу аргументів позивача про наявність форс-мажорних обставин, які унеможливили виконання ним передбачених законом обов`язків суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Частиною 6 статті 13 Закону № 2473-VIIІ визначено, у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Таким чином, положення Закону № 2473-VIII передбачають можливість зупинення перебігу строків розрахунків та нарахування пені за їх порушення лише у разі зупинення виконання договору, яке відбувається у зв`язку із виникненням форс-мажорних обставин. Іншими словами, неможливість виконання договору, а відповідно, і звільнення від нарахування пені, має місце у разі впливу форс-мажорних обставин на таку можливість.
За частиною 1 статті 617 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.
Відповідно до частини 2 статті 14-1 Закону України від 02.12.1997 № 671/97-ВР "Про торгово-промислові палати в Україні" (надалі, також – Закон № 671/97-ВР), форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами.
Верховний Суд у Постанові від 27.02.2025 у справі № 520/2941/24 зробив наступний висновок:
"Крім того, ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Форс-мажор, або ж обставини непереборної сили, – це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, девальвація гривні, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Воєнний стан, як обставини непереборної сили, звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не змогла виконати ті чи інші зобов`язання.
Також Суд звертає увагу на те, що саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має встановлюватись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і оцінкою інших належних доказів, що можуть це підтвердити…
…Здійснюючи правовий аналіз зазначених вище норм права у сукупності Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (постанова від 27 лютого 2025 року у справі № 520/2941/24) при перегляді судових рішень у подібному спорі дійшов висновків про відсутність підстав для відступу від попередньо сформованих висновків касаційного суду, а саме те, що:
– форс-мажорні обставини не мають преюдиційного (заздалегідь встановленого) характеру. У разі їх виникнення сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку (постанови від 12 грудня 2024 року у справі № 380/839/24, від 14 січня 2025 року у справі № 440/17191/23, з урахуванням постанов Верховного Суду від 16 липня 2019 року у справі № 917/1053/18, від 25 січня 2022 року у справі № 904/3886/21, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22);
– підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП. Водночас, сертифікат Торгово-промислової палати України не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин; обставина форс-мажору має оцінюватись судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку (постанови від 05 грудня 2023 року у справі № 917/1593/22, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22, від 19 серпня 2022 року у справі № 908/2287/17 тощо);
– має бути встановлено (доведено) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами ТПП України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку (постанови від 05 жовтня 2023 року у справі № 520/14773/21, від 19 серпня 2022 року у справі № 818/2429/18, від 17 червня 2020 року у справі № 812/677/17, від 03 вересня 2019 року у справі № 805/1087/16).".
Таким чином необхідно звертати увагу не тільки на дані сертифіката Торгово-промислової палати, а й інші докази у відповідній справі.
Абзацом 3 частини третьої статті 14 Закону України № 671/97-ВР визначено, що Торгово-промислова палата України засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб.
Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) встановлено Регламентом засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженим рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5).
Розмежування компетенції Торгово-промислової палати України та регіональних торгово-промислових палат визначено у пункті 4 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5), підпунктом 4.1 якого встановлено, що Торгово-промислова палата України відповідно до статті 14 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" здійснює засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) з усіх питань договірних відносин, інших питань, а також зобов`язань/обов`язків, передбачених законодавчими, відомчими нормативними актами та актами органів місцевого самоврядування, крім договірних відносин, в яких сторонами уповноваженим органом із засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) визначено безпосередньо регіональну торгово-промислову палату.
Таким чином, Торгово-промислова палата України засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) виключно до норм законодавства, де прямо визначено Торгово-промислову палату України як уповноважений орган. Єдиним належним доказом, що підтверджує настання обставин непереборної сили (форс-мажору), як підстави звільнення від відповідальності, встановленої статтею 4 Закону № 185/94-ВР, за невиконання (неналежне виконання) зобов`язань у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), що прямо передбачено у частині сьомій статті 6 цього Закону, тоді як інші документи не можуть вважатися доказами наявності таких обставин.
В матеріалах справи міститься копія сертифікату Івано-Франківської торгово-промислової палати № 2600-25-0540 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (а.с. 37-38). Відповідно до змісту даного сертифікату, ТОВ "ОЛІМП ЕНЕРГО" не змогло забезпечити дотримання вимог валютного законодавства перед відповідачем, зокрема здійснити ввезення товарів на територію України в термін до 13.12.2024 року, у зв`язку із сильним спалахом епідемії, який тривав більше 100 днів, що спричинило закриття та зупинку виробництва на підприємствах у провінції Цзянсу в Китаї.
Період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) :
дата настання : 16.08.2024;
дата закінчення : 09.11.2024.
Також в матеріалах справи наявний сертифікат, виданий Китайською радою зі сприяння міжнародній торгівлі Китайської міжнародної торгової палати № 250100В0/000259 із підтвердженням настання форс-мажорних обставин (а.с. 33-36). Відповідно до змісту сертифікату, відповідно до "Повідомлення про належне виконання роботи з поточної профілактики та контролю епідемії", виданого 16 серпня 2024 року, з цієї дати, окрім забезпечення базових потреб громадян, усі виробничі та господарські заходи призупиняються, за винятком підприємств громадського обслуговування, що продовжують функціонувати в місті, а також підприємств "білого списку", які суворо дотримуються замкнутого циклу управління, продовольчих супермаркетів, фермерських ринків, аптек і медичних установ. Жителям не слід виходити з дому або залишати провінцію Цзянсу без нагальної потреби. Відповідно до "Повідомлення про оптимізацію та коригування соціальних заходів профілактики та контролю COVID-19", виданого 09 листопада 2024 року, муніципальним штабом профілактики та контролю COVID-19 провінції Цзянсу, з 09 листопада раніше закриті заклади відновлюють роботу.
Усталена судова практика вимагає крім необхідності підтвердження форс-мажорних обставин сертифікатом Торгово-промислової палати ще й встановлення причинно-наслідкового зв`язку між обставинами форс-мажору і реальним впливом цих обставин на виконання обов`язків суб`єкта господарювання.
Аналізуючи наявність причинно-наслідкового зв`язку суд звертає увагу на наступне.
Висновки сертифікату Івано-Франківської ТПП ґрунтуються на неможливості виконання позивачем своїх зобов`язань за відповідним договором, оскільки в контрагента за даним договором виникли обставини, які унеможливили передачу товару, щодо якого було укладено контракт № JYS20240528 від 28.05.2024 у визначений договором строк.
Згідно умов контракту, продавець зобов`язувався передати покупцю силові трансформатори трифазні з регуляторами напруги, а покупець зобов`язувався оплатити за неї 222000,00 доларів США.
Оплата за умовами договору мала бути здійснена двома частинами:
30% від загальної суми контракту (66600,00 доларів США) мала бути сплачена на банківський рахунок продавця протягом 30 банківських днів з дня підписання контракту;
70% від загальної суми контракту (155400,00 доларів США) мала бути сплачена на банківський рахунок продавця після надання пакувального листа та проходження високовольтних випробувань.
14.06.2024 покупець перерахував на рахунок продавця авансовий платіж в сумі 66600,00 доларів США, згідно платіжного доручення в іноземній валюті № 1 (зворотна сторона а.с. 21).
Відповідно до пункту 4.1. контракту № JYS20240528 від 28.05.2024, термін відвантаження обладнання за цим контрактом – протягом 50 днів з дня здійснення передоплати.
Відповідно до додатку 1 до контракту № JYS20240528 від 28.05.2024, термін поставки – протягом 55 календарних днів з моменту авансового платежу.
Таким чином, положення контракту містять неузгоджені відомості щодо строку здійснення відповідної поставки. Зважаючи на те, що строк поставки 50 днів визначений умовами безпосередньо контракту, застосуванню підлягає даний строк.
Оскільки авансовий платіж було здійснено позивачем 14.06.2024, строк поставки обладнання відповідно до умов контракту тривав до 03.08.2024 року включно (тобто до настання форс-мажорних обставин, визначених сертифікатами, наданими позивачем).
Однак, позивачем не вживалися заходи щодо забезпечення виконання умов договору контрагентом-нерезидентом. Доказів іншого суду не надано. Таким чином, матеріали справи не містять належних доказів неможливості виконання контрагентом-нерезидентом зобов`язань за вказаним контрактом до настання форс-мажорних обставин, відповідно до умов такого контракту.
З приводу настання форс-мажорних обставин у контрагента позивача, суд звертає увагу на таке. Відповідно до змісту сертифікату, відповідно до "Повідомлення про належне виконання роботи з поточної профілактики та контролю епідемії", виданого 16 серпня 2024 року, з цієї дати, окрім забезпечення базових потреб громадян, усі виробничі та господарські заходи призупиняються, за винятком підприємств громадського обслуговування, що продовжують функціонувати в місті, а також підприємств "білого списку", які суворо дотримуються замкнутого циклу управління, продовольчих супермаркетів, фермерських ринків, аптек і медичних установ. Жителям не слід виходити з дому або залишати провінцію Цзянсу без нагальної потреби. Відповідно до "Повідомлення про оптимізацію та коригування соціальних заходів профілактики та контролю COVID-19", виданого 09 листопада 2024 року, муніципальним штабом профілактики та контролю COVID-19 провінції Цзянсу, з 09 листопада раніше закриті заклади відновлюють роботу.
Суд констатує, що відомості, які зазначені в наданому позивачем сертифікаті контрагента-нерезидента, носять загальний інформаційний характер та констатують абстрактний факт без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні/обов`язку. Неможливість виконання зобов`язання/обов`язку особа повинна підтверджувати документально в залежності від її дійсних обставин, що унеможливлюють виконання на підставі вимог законодавства. Обставини спалаху епідемії COVID-19 не є автоматичною, безумовною підставою, яка підтверджує відсутність можливості виконання зобов`язання/обов`язку.
Зокрема, наданий сертифікат не містить жодних доказів видачі такого сертифікату саме позивачу, в ньому відсутні реквізити контрагента-нерезидента, відсутня інформація щодо контракту № JYS20240528 від 28.05.2024 та прив`язки обставин, описаних у сертифікаті до умов контракту та неможливості невиконання умов контракту контрагентом-нерезидентом. Також в суду відсутні підтвердження неналежності контрагента-нерезидента до категорії підприємств "білого списку", які мали можливість здійснювати свою діяльність у період дії карантинних обмежень. Таким чином, наданий сертифікат жодним чином не підтверджує наявність у контрагента-нерезидента форс-мажорних обставин, які унеможливили виконання умов контракту № JYS20240528 від 28.05.2024. Інших доказів настання форс-мажорних обставин матеріали справи не містять.
Розділ 12 Контракту № JYS20240528 від 28.05.2024 регулює питання форс-мажору.
Відповідно до пункту 12.1 Контракту № JYS20240528 від 28.05.2024, сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання зобов`язань за цим договором, якщо воно виявилося наслідком непереборної сили, а саме: пожежі, наводнення, землетрусу, війни, блокади.
Відповідно до пункту 12.2 Контракту № JYS20240528 від 28.05.2024, сторона, для якої створена неможливість виконання своїх зобов`язань за цим контрактом зобов`язана в 3-денний термін повідомити про виникнення і про припинення дії вищевказаних обставин.
Відповідно до пункту 12.3 Контракту № JYS20240528 від 28.05.2024, відповідним доказом наявності зазначених вище зобов`язань та їх тривалості будуть служити сертифікати, видані Торговою палатою країни продавця або відповідною організацією країни покупця.
Відповідно до пункту 12.4 Контракту № JYS20240528 від 28.05.2024, якщо ці зобов`язання будуть продовжуватися більше 3-х місяців, то будь-яка їх сторона має право відмовитися від подальшого виконання зобов`язань за контрактом, і в цьому випадку жодна сторона не матиме правових вимог від іншого щодо відшкодування збитків.
Як зазначено вище, відповідно до умов Контракту, сторона, яка не може виконати свої зобов`язання через форс-мажорну обставину, повинна повідомити іншу сторону протягом 3 днів з дня виникнення такої обставини. Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутнє повідомлення продавцем за даним Контрактом позивача про виникнення таких форс-мажорних обставин. 
Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що сертифікати, які підтверджують наявність форс-мажорних обставин були отримані сторонами Контракту № JYS20240528 від 28.05.2024 після проведення відповідачем податкової перевірки позивача, що підтверджує висновки суду про відсутність будь-яких підтверджуючих документів та повідомлень сторін щодо виникнення форс-мажорної обставини.
Як зазначалося вище, відповідно до частини 6 статті 13 Закону № 2473-VIIІ, у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Оскільки у даному випадку сторонами не було дотримано вимог Контракту та не було зупинено його виконання у зв`язку з виникненням форс-мажорних, то в силу частини 6 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" позивач не має права на зупинення перебігу строку розрахунків та нарахування пені.
Відповідно до частини 4 статті 13 Закону України № 2473-VIII, за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.
Відповідно до частини 4 статті 13 Закону № 2473-VIII, постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2019 № 104 затверджено Порядок видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком (надалі, також – Порядок № 104).
Цей Порядок визначає механізм видачі висновків щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком (далі – висновки), перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду і перелік товарів, за якими документи для видачі висновку залишаються без розгляду. Дія цього Порядку поширюється на всіх резидентів незалежно від форми власності. (пункт 1).
Відповідно до пункту 3 Порядку № 104, для одержання висновку резидент надсилає поштою або подає особисто у паперовому вигляді чи через Єдиний державний портал адміністративних послуг Мінекономіки в електронній формі такі документи:
заяву на одержання висновку (далі – заява) за формою, затвердженою Мінекономіки, що містить відомості про стан виконання зовнішньоекономічного договору (контракту) на момент звернення та обґрунтування необхідності продовження установленого строку розрахунків на певний період;
копії зовнішньоекономічного договору (контракту), усіх специфікацій, додатків, додаткових угод та інших документів, які є невід`ємними частинами договору (контракту), засвідчені в установленому законодавством порядку. У разі коли зовнішньоекономічний договір (контракт) укладено іноземною мовою, резидент додає його переклад на українську мову;
копії документів, що підтверджують здійснення операції з експорту (імпорту) товарів, зокрема платіжних банківських документів, довідок банків, митних декларацій, коносаментів, транспортних документів, актів приймання-передачі товару (виконання робіт, надання послуг), засвідчені в установленому законодавством порядку;
копії листів, повідомлень, які обумовлюють та обґрунтовують необхідність продовження установлених строків розрахунків, засвідчені в установленому законодавством порядку.
Оформлення та подання резидентами в електронній формі для одержання висновку документів, оформлення та видача Мінекономіки в електронній формі висновку здійснюються через Єдиний державний портал адміністративних послуг згідно з вимогами законодавства у сфері електронних довірчих послуг і цього Порядку.
Відповідно до пункту 6 Порядку № 104, строк продовження розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів обчислюється не раніше одержання Мінекономіки документів.
Системний аналіз наведених вище правових норм надає підстави для висновку, що висновок Мінекономрозвитку щодо продовження строків розрахунків за відповідною зовнішньоекономічною операцією є індивідуальним юридичним актом, виданим на перевищення встановлених законодавством строків розрахунків, який, у тому числі, усуває відповідальність за правопорушення, скоєне у минулому, а тому має зворотню силу у часі, й звільняє позивача від відповідальності у вигляді сплати пені.
Аналогічні правові висновки у подібних спірних правовідносинах викладено у постановах Верховного Суду від 4 грудня 2018 року у справі № 813/6485/14, від 10 квітня 2020 року у справі № 810/1221/16, від 5 січня 2021 року у справі № 804/828/16, від 29 січня 2021 року у справі № 801/9330/13-а, від 15 лютого 2022 року у справі № 160/816/20.
Позивачем не надано суду підтвердження звернення до уповноваженого суб`єкта із заявою про надання висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, таким чином доводи позивача у частині наявності форс-мажорних обставин як підстави для ненарахування суми пені не є обґрунтованими.
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.
Відповідно до частини 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, суд робить висновок про необґрунтованість позовних вимог, з огляду на що у задоволенні позову необхідно відмовити.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

У Х В А Л И В:
В задоволенні позову відмовити.
Копію рішення надіслати учасникам справи через підсистему "Електронний суд".
Перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділ "Мої справи".
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:
позивач – Товариство з обмеженою відповідальністю "ОЛІМП ЕНЕРГО" (код ЄДРПОУ 45566102, вул. Сорохтея Осипа, буд. 28, м. Івано-Франківськ, 76014);
відповідач – Головне управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області (код ЄДРПОУ 43968084, вул. Незалежності, буд. 20, м. Івано-Франківськ, 76018). 

Суддя  Главач І.А.