СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2026 року м. Харків Справа № 905/291/23 (910/2236/23) 

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Білоусова Я.О., суддя Мартюхіна Н.О. , суддя Тихий П.В.
за участі секретаря судового засідання Садонцевої Л.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу уповноваженої особи учасників Товариства з обмеженою відповідальністю “Костянтинівський завод металургійного обладнання” Рожкова Євгена Васильовича (вх. № 2533 Д/2) на ухвалу Господарського суду Донецької області від 14.11.2025 (прийняту у приміщенні Господарського суду Донецької області суддею Левшиною Г.В., повний текст ухвали підписано 18.11.2025) у справі №905/291/23 (910/2236/23)
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Костянтинівський завод металургійного обладнання”, м.Костянтинівка, Донецька область,
до відповідача Акціонерного товариства “Таскомбанк”, м.Київ,
за участю третьої особи 1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю “Науково-виробниче підприємство “Металургійний Ресайклінг”, м.Рівне,
за участю третьої особи 2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю “Завод “Екосплав”, м.Рівне,
за участю третьої особи 3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача уповноваженої особи учасників ТОВ “КЗМО” Рожкова Євгена Васильовича, м.Костянтинівка, Донецька область,
про стягнення 50 924 104,64 грн,
у межах справи №905/291/23 
про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю “Костянтинівський завод металургійного обладнання”, м.Костянтинівка, Донецька область,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 14.11.2025, з урахуванням ухвали суду від 18.11.2025, у справі №905/291/23 (910/2236/23) задоволено клопотання Акціонерного товариства “Таскомбанк” про призначення повторної судової оціночно-будівельної та товарознавчої експертизи.
Призначено у справі №905/291/23 (910/2236/23) повторну судову оціночно-будівельну та товарознавчу експертизу, проведення якої доручено іншим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Бродських Сім`ї, будинок 6).
Зобов`язано Київський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України у випадку відсутності інших судових експертів з відповідною кваліфікацією – невідкладно повідомити про такі обставини господарський суд.
На вирішення експерта поставлено такі питання:
1) Яка ринкова вартість об`єктів нерухомого майна, що забезпечувало виконання зобов`язань Товариства з обмеженою відповідальністю “Костянтинівський завод металургійного обладнання” перед Акціонерним товариством “Таскомбанк” за генеральним договором про надання банківських послуг №НК 1499 від 23.06.2017, згідно договору іпотеки від 23.06.2017, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голубничою О.В. та зареєстрованим в реєстрі за №1566 та договору іпотеки від 20.11.2020, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голубничою О.В. та зареєстрованим в реєстрі за №2455, станом на 08.12.2022р., а саме:
- будівлі, що знаходяться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Правобережна, будинок 172 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 49118214126);
- будівлі адміністративно-побутового корпусу, літера С-2, загальною площею 337,8 кв.м., що знаходиться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Правобережна, будинок 172Б (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 26151214126);
- нежитлової будівлі, літера "А-2", загальною площею 565,9 кв.м., що знаходиться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Інженерна, будинок 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 30455614126);
- адміністративної будівлі (основна будівля) загальною площею 115,9 кв.м., будівля складу із прибудовою, загальною площею 59,6 кв.м., що знаходиться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця О. Островського, будинок 285 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 26343214126);
- нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Олекси Тихого, будинок 172П (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2202281414126);
- нежитлової будівлі загальною площею 2439,6 кв.м., що знаходиться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Олекси Тихого, будинок 172О (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2202276614126)?
Визначити ринкову вартість станом на 08.12.2022р. окремо кожного об`єкту нерухомості.
2) Яка ринкова вартість об`єктів рухомого майна, що було передано в заставу Товариством з обмеженою відповідальністю “Костянтинівський завод металургійного обладнання” Акціонерному товариству “Таскомбанк” згідно договорів застави №НІ 4090 від 23.06.2017, №НІ 4089 від 23.06.2017, від 23.06.2020, договору застави посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голубничою О.В., зареєстрованого в реєстрі за №1327, станом на 09.12.2022, а саме: 
- рухомого майна, викладеного у додатку до договору застави №НІ4090 від 23.06.2017;
- рухомого майна, викладеного у додатку до договору застави №НІ4089 від 23.06.2017;
- рухомого майна, викладеного у додатку до договору застави посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голубничою О.В., зареєстрованого в реєстрі за №1327, що розташоване за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Олекси Тихого, будинок 172 та 172Б?
Визначити ринкову вартість станом на 09.12.2022р. окремо кожного об`єкту рухомого майна за кожним з договорів застави.
Витрати по проведенню судової експертизи покладено на відповідача - Акціонерне товариство “Таскомбанк”. Зобов`язано Акціонерне товариство “Таскомбанк” провести попередню оплату витрат по проведенню експертизи у строк, вказаний у рахунку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, але не пізніше п`ятнадцяти календарних днів з дня виставлення такого рахунку.
Зобов`язано експерта після проведення експертизи копію висновку направити на адресу сторін.
Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків відповідно до ст.ст.384, 385 Кримінального кодексу України.
Провадження у справі №905/291/23 (910/2236/23) зупинено до закінчення проведення повторної судової експертизи.
Матеріали справи №905/291/23 (910/2236/23) надіслано на адресу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Бродських Сім`ї, будинок 6.
Ухвала суду обґрунтована тим, що висновок експертів від 18.07.2025 №10936/24-42/10937/24-54 за результатами проведення комісійної судової оціночно-будівельної та товарознавчої експертизи у справі №905/291/23 (910/2236/23) є таким, що не відповідає критерію достатньої обґрунтованості та викликає розумний сумнів в достовірності отриманих експертами кінцевих даних щодо ринкової вартості оцінюваного рухомого та нерухомого майна.
Уповноважена особа учасників Товариства з обмеженою відповідальністю “Костянтинівський завод металургійного обладнання” Рожков Євген Васильович з ухвалою суду першої інстанції не погодився та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Донецької області від 14.11.2025 у справі № 905/291/23(910/2236/23) про призначення експертизи скасувати; у задоволенні клопотання Акціонерного товариства “Таскомбанк” про призначення повторної судової оціночно-будівельної та товарознавчої експертизи у справі №905/291/23(910/2236/23) відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилається на наступне:
- судом першої інстанції враховано виключно припущення АТ “Таскомбанк” про те, що висновок експертів від 18.07.2025 №10936/24-42/10937/24-54 є необґрунтованим, які не підтверджені жодним доказом;
- об`єктами оцінки є виробничі, складські та адміністративні будівлі, що розташовані в Донецькій області в місті Костянтинівка. В свою чергу, експертами взято для порівняння пропозиції про продаж виробничих, складських та адміністративних будівель, тобто аналогічного функціонального призначення та які розташовані в Костянтинівці, Краматорську, Маріуполі, тобто в межах Донецької області. Продаж їх здійснювався на відкритому ринку. Отже, такі об`єкти порівняння було обрано у відповідності до пункту 49 Національного стандарту №1, як подібні за місцем розташування, фізичними та функціональними ознаками, умовами продажу;
- висновок суду про вищу вартість майна в м. Маріуполі ніж в м. Костянтинівка зроблений відповідно до стандарту “поза розумним сумнівом” мав би в обов`язковому порядку ґрунтуватись на аргументах та доказах, які б усували будь-які можливі сумніви в такому твердженні. Однак, суд не вказав на підставі яких доказів він дійшов відповідного висновку, а тому зазначене твердження є сумнівним та необґрунтованим, враховуючи відсутність у суду спеціальних знань та відповідної компетенції в сфері надання рієлторських послуг. Більш того, судом залишено поза увагою той факт, що для визначення вартості об`єктів оцінки експертами бралась не вартість зазначена в пропозиції про продаж об`єкта нерухомості в місті Маріуполь, а вартість відкоригована в тому числі і на місцерозташування та наближеність Костянтинівки до прифронтової зони;
- на переконання Уповноваженої особи учасників функціонал геоінформаційної системи “Увекон” є саме тим законодавчо дозволеним інструментом, що в повній мірі може забезпечити судових експертів інформацією про пропозиції продажу об`єктів нерухомості в минулому для проведення ретроспективної оцінки. Таким чином, судом не спростовано правомірність використання судовими експертами Геоінформаційної системи “Увекон”, як не зазначено інших інформаційних джерел з яких судові експерти могли б отримати інформацію про об`єкти порівняння;
- ані АТ “Таскомбанк”, ані судом не зазначено, які зовнішні фактори та яким чином призвели до економічного зносу оцінюваного майна. Оскільки відсутні фактори економічного (зовнішнього) зносу заставного рухомого майна ТОВ “КЗМО”, експерти КНДІСЕ не мали підстав для його застосування;
- застосування 100% зносу лише через сплив бухгалтерського строку є некоректним і призвело б до свідомо заниженої вартості активів. Експерти оцінювачі, експерти товарознавці використовують спеціальні методики, які серед іншого, можуть бути засновані на роках служби, але коригуються в залежності від стану об`єктів дослідження.
30.12.2025 до суду від ліквідатора ТОВ “КЗМО” надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№14996), в якому останній проти апеляційної скарги заперечує, посилаючись на те, що обрані експертами об`єкти порівняння не є аналогічними з урахуванням їх характеристик, розташування та дати реалізації. Призначаючи судову експертизу, судом було встановлено дату визначення ринкової вартості об`єктів нерухомості 08.12.2022. Проте, експертами у висновку були обрані для порівняння об`єкти нерухомості, що були виставлені на продаж або до введення в Україні воєнного стану, або на самому початку повномасштабного вторгнення країни агресора. Таким чином, ліквідатор вважає, що для проведення якісної експертизи, експертами мали братися для порівняння об`єкти нерухомості, що були виставлені на продаж вже в умовах дії воєнного стану та за наявності обставин, пов`язаних з бойовими діями на території Донецької області. Об`єкти нерухомості, що були запропоновані на продаж в центрі міста Маріуполя до початку повномасштабного вторгнення (до 24.02.2022), мають значно більшу ринкову ціну, ніж об`єкти, що було реалізовано в місті Костянтинівка у кінці 2022р. Таким чином, визначена судовими експертами ринкова вартість нерухомого майна, не може бути розцінена як належно обґрунтована та максимально наближена до реальної вартості спірних об`єктів нерухомості. Експерти неправомірно при визначенні ринкової вартості виробничого обладнання та устаткування замість індексу цін виробників промислової продукції застосували індекс інфляції, який за відповідний період є більшим, що призвело до значущої різниці. Крім того, експертами при визначенні ринкової вартості обладнання та устаткування не було застосовано саме економічного зносу, а також не дотримано принципу корисності, що суперечить приписам Національного стандарту №1.
30.12.2025 до суду від АТ “Таскомбанк” надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№15017), в якому останнє проти апеляційної скарги заперечує, просить ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, посилаючись на те, що обрані судовими експертами об`єкти порівняння за своїми характеристиками не можуть вважатись подібними (аналогічними) щодо оцінюваних об`єктів ані за місцем їх розташування, ані за періодом їх реалізації. Звертає увагу, що висновки суду було зроблено з урахуванням отриманих від експертів КНДІСЕ в судовому засіданні відповідей на поставлені судом запитання з приводу визначення ними ринкової вартості нерухомості, в т.ч. вибору об`єктів для порівняння. Твердження апелянта в апеляційній скарзі стосовно того, що об`єкти порівняння було обрано експертами КНДІСЕ у відповідності до пункту 49 Національного стандарту №1, як подібні за місцем розташування, фізичними та функціональними ознаками, умовами продажу, не відповідають дійсності та є необґрунтованими. Крім цього, при визначенні ринкової вартості виробничого обладнання та устаткування замість індексу цін виробників промислової продукції експертами було застосовано індекс інфляції, який за відповідний період є більшим, що призвело до значущої різниці. 
Представник уповноваженої особи учасників ТОВ “Костянтинівський завод металургійного обладнання” Рожкова Євгена Васильовича у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги та просив суд її задовольнити.
Представник АТ “Таскомбанк” у судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечував, просив суд у її задоволенні відмовити, ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.
Ліквідатор ТОВ “КЗМО” у судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечував, залишив вирішення апеляційної скарги на розсуд суду.
Представник ТОВ “Науково-виробниче підприємство “Металургійний Ресайклінг” у судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу та просив суд ухвалу суду першої інстанції скасувати.
Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі доводи та вимоги, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю “Костянтинівський завод металургійного обладнання” звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Акціонерного товариства “Таскомбанк” 50 924 104,64 грн різниці перевищення розміру вартості майна, яке набуто банком у власність над розміром заборгованості за генеральним договором про надання банківських послуг №НК1499 від 23.06.2017.
Ухвалою Господарського суду м.Києва від 20.02.2023 прийнято позовну заяву ТОВ "Костянтинівський завод металургійного обладнання" до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Господарського суду м.Києва від 03.07.2023 у справі №910/2236/23 призначено судову експертизу, проведення якої доручено Відокремленому структурному підрозділу Державного підприємства "Інформаційні судові системи" "Центр судової експертизи та експертних досліджень" та зупинено провадження на час її проведення.
Ухвалою Господарського суду м.Києва від 13.11.2023 повідомлено сторін про можливість подання заяв про відвід визначених судових експертів (за наявності) у строк до 27.11.2023, а також зазначено, що у випадку відсутності таких заяв, вважати за можливе доручити проведення судової експертизи у справі №910/2236/23 визначеними Відокремленим структурним підрозділом Державного підприємства "Інформаційні судові системи" "Центр судової експертизи та експертних досліджень" судовими експертами.
15.02.2024 до Господарського суду м.Києва від Відокремленого структурного підрозділу Державного підприємства "Інформаційні судові системи" "Центр судової експертизи та експертних досліджень" надійшли матеріали справи №910/2236/23 разом із листом №67/2024-Вих від 13.02.2024, в якому повідомлялося про те, що Відокремлений структурний підрозділ Державного підприємства "Інформаційні судові системи" "Центр судової експертизи та експертних досліджень" перебуває на стадії ліквідаційної процедури та 14.02.2024 припинить свою діяльність.
Ухвалою Господарського суду м.Києва від 19.02.2024 було поновлено провадження у справі №910/2236/23 та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Господарського суду м.Києва від 26.02.2024, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.05.2024, матеріали справи №910/2236/23 за позовом ТОВ "Костянтинівський завод металургійного обладнання" до АТ "Таскомбанк" про стягнення 50 924 104,64 грн передано до Господарського суду Донецької області для розгляду в межах справи №905/291/23 про банкрутство ТОВ "Костянтинівський завод металургійного обладнання".
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 24.06.2024 прийнято справу №905/291/23 (910/2236/23) до провадження в межах справи про банкрутство №905/291/23; розгляд справи вирішено почати спочатку; підготовче засідання призначено на 22.07.2024; запропоновано сторонам надати суду свої міркування щодо актуальності проведення судової експертизи у справі, а також щодо визначення експертної установи.
18.07.2024 від відповідача надійшло клопотання про призначення у справі товарознавчої та судової оціночної-будівельної експертизи, проведення якої банк просив доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Окрім того, представником відповідача було запропоновано оновлений перелік питань, які останній вважав за доцільне поставити на вирішення експерту. 
22.07.2024 від позивача надійшли пояснення з приводу доцільності призначення експертизи у даній справі та запропоновано власний перелік питань, які останній вважав за необхідне поставити на вирішення експерту. Одночасно, представником ТОВ “КЗМО” було подано до суду уточнення до наданих раніше пояснень та висловлено думку з приводу необхідності призначення експертизи з питань, визначених ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2023 у справі №910/2236/23. Окрім того, позивач просив проведення судової експертизи передоручити Державному підприємству “Центр Судової Експертизи та Експертних Досліджень” (ДП “Центр Судової Експертизи та Експертних Досліджень”).
22.07.2024 від позивача надійшло клопотання про витребування доказів, за змістом якого останній просив суд поновити ТОВ “Костянтинівський завод Металургійного обладнання” строк для подання доказів у справі №905/291/23 (910/2236/23) та витребувати у Акціонерного товариства “ОТП Банк” належним чином засвідчену експертну оцінку майна ТОВ “Костянтинівський завод Металургійного обладнання”, яке передавалось в заставу згідно з договором застави № PL22-118/28-2, укладеним між Акціонерним товариством “ОТП Банк” і ТОВ “КЗМО”, посвідченим 17.02.2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тарасовою Юлією Петрівною.
Ухвалою суду від 24.07.2024 призначено у справі №905/291/23 (910/2236/23) судову експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, м. Київ, вул. Бродських Сім`ї, будинок 6); провадження у справі №905/291/23 (910/2236/23) зупинено до закінчення проведення судової експертизи.
За час перебування справи в експертній установі до суду надійшли клопотання ТОВ "НВП "Металургійний Ресайклінг", уповноваженої особи учасників ТОВ “КЗМО” Рожкова Євгена Васильовича, ТОВ “Завод “Екосплав” про залучення останніх до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.
19.08.2025 до Господарського суду Донецької області від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов висновок експертів від 18.07.2025 №10936/24-42/10937/24-54 за результатами проведення комісійної судової оціночно-будівельної та товарознавчої експертизи.
Ухвалою суду від 21.08.2025 поновлено провадження у справі №905/291/23 (910/2236/23); підготовче засідання призначено на 09.09.2025; запропоновано сторонам до дати підготовчого засідання надати письмові пояснення по суті спору з урахуванням висновку експертів від 18.07.2025 №10936/24-42/10937/24-54 за результатами проведення комісійної судової оціночно-будівельної та товарознавчої експертизи.
08.09.2025 від ліквідатора ТОВ “КЗМО” надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, за змістом якої останній просить суд:
- відстрочити сплату ліквідатору ТОВ “КЗМО” арбітражному керуючому Козирицькому А.С. сплату судового збору за подання даної заяви про збільшення позовних вимог до ухвалення судового рішення у справі; 
- подальший розгляд справи №905/291/23(910/2236/23) здійснювати з урахуванням позовних вимог наступного змісту: “Стягнути з Акціонерного товариства “Таскомбанк” на користь Товариства з обмеженою відповідальністю “Костянтинівський завод металургійного обладнання” різницю перевищення розміру вартості майна, яке набуто банком у власність над розміром заборгованості за Генеральним договором про надання банківських послуг №НК 1499 від 23.06.2017 в сумі 135 026 113,20 грн з ПДВ.”
08.09.2025 від Рожкова Р.А. надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог аналогічна за змістом заяві ліквідатора ТОВ “КЗМО”.
Ухвалою суду від 09.09.2025, зокрема залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю “Науково-виробниче підприємство “Металургійний Ресайклінг”, Товариство з обмеженою відповідальністю “Завод “Екосплав” та уповноважену особу учасників ТОВ “КЗМО” Рожкова Євгена Васильовича, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача; запропоновано відповідачу в строк до 30.09.2025 надати письмові пояснення по суті спору з урахуванням висновку експертів від 18.07.2025 №10936/24-42/10937/24-54; запропоновано третім особам в 10-денний строк з дня отримання копії ухвали надати суду письмові пояснення по суті позовних вимог.
29.09.2025 від відповідача надійшло клопотання про призначення повторної судової оціночно-будівельної та товарознавчої експертизи.
24.10.2025 від відповідача надійшов перелік запитань експертам щодо складеного висновку від 18.07.2025 №10936/24-42/10937/24-54.
27.10.2025 від третьої особи 3 надійшов перелік запитань експертам щодо складеного висновку від 18.07.2025 №10936/24-42/10937/24-54.
03.11.2025 від третьої особи 3 надійшли додаткові пояснення щодо суті позовних вимог.
04.11.2025 від третьої особи 3 надійшли заперечення на клопотання відповідача про призначення повторної судової експертизи.
04.11.2025 від відповідача надійшли додаткові пояснення з обґрунтуванням необхідності призначення у справі повторної судової експертизи.
13.11.2025 від уповноваженої особи засновників ТОВ “КЗМО” Рожкова Є.В. надійшли заперечення на додаткові пояснення відповідача щодо призначення у справі повторної судової експертизи, за змістом яких третя особа підтримала раніше заявлену позицію проти призначення у справі повторної судової експертизи.
14.11.2025 Господарським судом Донецької області прийнято оскаржувану ухвалу.
Колегія суддів дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування місцевим господарським судом норм процесуального та матеріального права в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до висновку про відмову у задоволенні апеляційної скарги виходячи з наступного.
Згідно з ч. 1, 2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
За змістом ст.98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Висновок експерта є одним із джерел одержання доказів, спростувати який іншими доказами, без проведення інших спеціальних досліджень (додаткової, повторної експертизи, тощо) досить непросто. Висновок експерта є доволі специфічним видом доказів, при його оцінці необхідно враховувати, що на відміну від інших доказів, він з`являється тоді, коли спірні відносини вже виникли, і вирішити їх у добровільному порядку неможливо, а тому саме висновок експерта може бути тим об`єктивним критерієм, який допоможе встановити фактичні обставини спору (постанови Верховного Суду від 16.07.2024 у справі №916/1689/23, від 12.11.2024 у cправі № 910/19983/21).
Статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Таким чином судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.
Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.
Означена правова позиція висловлена, зокрема, в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24.01.2018 у справі №907/425/16.
Частиною 2 статті 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено право суду призначити додаткову або повторну судову експертизу.
Так, за наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам (ч.2 ст.107 Господарського процесуального кодексу України).
Повторною визнається судова експертиза, при проведенні якої експерт досліджує ті ж самі об`єкти і вирішує ті ж самі питання, які досліджувалися і вирішувалися у первинній судовій експертизі. Нові об`єкти на дослідження повторної судової експертизи подаватися не можуть, так само як не можуть ставитися на її вирішення питання, які не розглядалися попередньою експертизою.
Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилається на те, що судом першої інстанції враховано виключно припущення АТ “Таскомбанк” про те, що висновок експертів від 18.07.2025 №10936/24-42/10937/24-54 є необґрунтованим, які не підтверджені жодним доказом.
Як вбачається зі змісту висновку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 18.07.2025 №10936/24-42/10937/24-54 судовими експертами були надані наступне відповіді на питання, поставлені судом, а саме:
1) По першому питанню: Ринкова вартість об`єктів дослідження, а саме виробничо-складських будівель, станом на 08.12.2022, з урахуванням ПДВ, становила (з округленням до цілих): 
- виробничо-складських будівель, загальною площею 21 452,9 кв.м, що знаходяться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Правобережна, 172 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 49118214126) – 36 871 623 грн;
- нежитлової будівлі, загальною площею 832,3 кв.м, що знаходиться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Олекси Тихого, 172П (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 49118214126) – 1 430 494 грн;
- нежитлової будівлі, загальною площею 2 439,6 кв.м, що знаходиться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Олекси Тихого, 172П (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 49118214126) – 4 193 000 грн.
Ринкова вартість об`єктів дослідження, а саме адміністративних будівель, станом на 08.12.2022, з урахуванням ПДВ, становила (з округленням до цілих):
- нежитлової будівлі, літера "А-2", загальною площею 565,9 кв.м, що знаходиться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Інженерна, 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 30455614126) – 2 938 572 грн;
- адміністративної будівлі (основна будівля) загальною площею 115,9 кв.м, будівля складу із прибудовою, загальною площею 59,6 кв.м, що знаходиться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця О.Островського, 285 (Б-1, В., в) (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 26343214126) – 718 792 грн;
- будівлі адміністративно-побутового корпусу, літера С-2, загальною площею 337,8 кв.м, що знаходиться за адресою: Донецька область, місто Костянтинівка, вулиця Правобережна, 172Б (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 49118214126) – 1 667 638 грн.
2) По другому питанню: Ринкова вартість об`єктів рухомого майна, що було передано в заставу Товариством з обмеженою відповідальністю “Костянтинівський завод металургійного обладнання” Акціонерному товариству “Таскомбанк” згідно договорів застави №НІ 4090 від 23.06.2017, №НІ 4089 від 23.06.2017, від 23.06.2020, договору застави посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голубничою О.В., зареєстрованого в реєстрі за №1327, станом на 09.12.2022, складала:
- викладеного у додатку до договору застави №НІ4090 від 23.06.2017 – 177 346 648,21 грн без урахування ПДВ;
- викладеного у додатку до договору застави №НІ4089 від 23.06.2017 – 10 370 700,00 грн без урахування ПДВ;
- викладеного у додатку до договору застави посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голубничою О.В., зареєстрованого в реєстрі за №1327 – 61 284 430,37 грн без урахування ПДВ.
За результатами наданих експертами пояснень у суді першої інстанції, судом було встановлено, що при визначенні ринкової вартості об`єктів нерухомого майна використовувався порівняльний підхід, який базується на порівнянні даних про продаж аналогічних об`єктів (об`єктів порівняння) нерухомого майна. 
На сторінках 31-33 висновку експертами було наведено більш детальне роз`яснення методології порівняльного підходу. Зокрема, зазначено про те, що в результаті порівняння визначається аналог (об`єкт порівняння), який за своїми характеристиками найбільш подібний до оцінюваного об`єкта. Перехід від вартості об`єкта порівняння до вартості об`єкта дослідження (оцінки) здійснюється за допомогою коригуючих поправок або у вигляді конкретних грошових сум, або у вигляді спеціальних математичних розрахунків, виходячи з аналізу статистичних даних продаж. Для визначення ринкової вартості об`єкта дослідження (оцінки) за порівняльним підходом спеціаліст застосовував метод аналогів продажу. При застосуванні цього методу вартість об`єкта оцінки визначається виходячи з порівняння цін продажу аналогічних об`єктів. Кожний схожий об`єкт, що був суб`єктом купівлі-продажу порівнюється з досліджуваним, а його вартість корегується на певні множники, що відображають всі суттєві відмінності між об`єктами. 
Дане дослідження є “ретроспективним”, тобто таким, що проводилось на дату оцінки, яка є “давньою” по відношенню до дати її призначення і до дати складання (завершення) експертного висновку.
При виконанні досліджень, що мають ретроспективний характер, необхідні технічні та правовстановлюючі документи щодо об`єкта оцінки, а також наявність інформаційних джерел, що дозволяють повернутись на дату у минулому.
Надійними джерелами інформації щодо ринку вважаються, насамперед, друковані публікації, датовані не пізніше дати ретроспективної оцінки. Зазвичай використовуються підшивки періодичних видань, що зберігаються в бібліотеках; різні архіви державних установ; бази даних оціночних компаній, що давно працюють на ринку та містять хронологічно систематизовані пропозиції про продаж нерухомості; бази даних ріелторських компаній; Інтернет-ресурси.
З урахуванням наведеного, експерти зауважили, що при підборі аналогів останні керувались принципом найбільшої відповідності об`єкта-аналога об`єкту оцінки для подальшої мінімізації коригувань і більш точного визначення оціночної вартості. 
Призначаючи у справі судову експертизу судом було встановлено дату визначення ринкової вартості об`єктів нерухомості – 08.12.2022.
При визначенні ринкової вартості нерухомого майна в якості аналогічних об`єктів порівняння експертами було запропоновано 11 об`єктів промислово-складської нерухомості, розташованих переважно у м.Маріуполь та м.Краматорськ. Дати публікації 31.01.2022 та 31.02.2022.
В подальшому експертами було застосовано чотири коефіцієнти коригування з урахуванням чого вартість 1 кв.м об`єкта дослідження прийнято на рівні – 47 дол. США/кв.м.
При визначенні ринкової вартості адміністративних будівель в якості аналогічних об`єктів порівняння експертами було запропоновано 5 об`єктів-аналогів в сегменті комерційної нерухомості (адміністративні будівлі). Перший об`єкт розташовано в центрі м.Краматорськ, дата публікації 31.01.2022. Другий – в центрі м.Слов`янськ, дата публікації – 31.01.2022. Третій – в Приморському районі м.Маріуполь, дата публікації – 28.02.2022. Четвертий – в м.Костянтиніка, дата публікації невідома. П`ятий – в м.Маріуполь, дата публікації також невідома.
Після застосування чотирьох коефіцієнтів коригування експертами визначена вартість 1 кв.м об`єкта дослідження на рівні – 135 дол. США/кв.м.
В судовому засіданні суду першої інстанції експерти повідомили про те, що при дослідженні ними було застосовано ретроспективний характер оцінки та використано систему “Увекон” в якості єдиного джерела інформації про об`єкти порівняння. Інші пошукові системи не містять архівної бази, саме тому ними були обрані ті об`єкти, що знаходились в експозиції системи “Увекон”, інша інформація про продаж аналогічних об`єктів станом на кінець 2022 року експертами в базі виявлена не була. Законодавчо останні не були обмежені в можливості використання інших пошукових ресурсів. Щодо застосованих розмірів коефіцієнтів коригування, то експерти зауважили, що останні були визначені виключно за допомогою оціночної практики, що базується на знаннях та професіоналізмі судових експертів.
Колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що обрані судовими експертами об`єкти порівняння за своїми характеристиками не можуть вважатись подібними (аналогічними) щодо оцінюваних об`єктів ані за місцем їх розташування, ані за періодом їх реалізації.
Так, експерти в своєму висновку наголошували на необхідності підбору аналогів за принципом найбільшої відповідності об`єкта-аналога об`єкту оцінки для подальшої мінімізації коригувань і більш точного визначення оціночної вартості. Натомість, як правильно зазначено судом першої інстанції, фактично ними були обрані для порівняння об`єкти нерухомості, що були виставлені на продаж або до введення в Україні воєнного стану, або на самому початку повномасштабного вторгнення рф. Запропоновані для порівняння четвертий та п`ятий об`єкти в сегменті комерційної нерухомості (адміністративні будівлі) взагалі не містять дати виставлення їх на реалізацію, що додатково викликає обґрунтовані сумніви в можливості застосування таких об`єктів в якості аналогів для порівняння, в зв`язку з чим визначена судовими експертами ринкова вартість нерухомого майна не може розцінюватись як належно обґрунтована та максимально наближена до реальної вартості спірних об`єктів дослідження.
Колегія суддів вважає безпідставними твердження апелянта про те, що експертами взято для порівняння пропозиції про продаж виробничих, складських та адміністративних будівель, тобто аналогічного функціонального призначення та які розташовані в Костянтинівці, Краматорську, Маріуполі, тобто в межах Донецької області, отже, такі об`єкти порівняння було обрано як подібні за місцем розташування, фізичними та функціональними ознаками, умовами продажу, з підстав наведених вище.
Суд апеляційної інстанції відхиляє посилання апелянта на те, що судом було зроблено висновок про вищу вартість майна в м. Маріуполі ніж в м. Костянтинівка відповідно до стандарту “поза розумним сумнівом”, з огляду на те, що судом першої інстанції не застосовувався стандарт “поза розумним сумнівом”, а було лише застосовано словосполучення “є поза розумним сумнівом той факт, що об`єкти нерухомості, що були запропоновано на продаж в центрі міста Маріуполь до 24.02.2022, мають значно більшу ринкову ціну, ніж об`єкти, які було реалізовано в місті Костянтинівка наприкінці 2022 року”, що не є тотожнім.
Щодо посилання апелянта на те, що судом не спростовано правомірність використання судовими експертами Геоінформаційної системи “Увекон”, як не зазначено інших інформаційних джерел з яких судові експерти могли б отримати інформацію про об`єкти порівняння, колегія суддів зазначає, що, як було наведено вище, експертами було зазначено про те, що при дослідженні ними було використано систему “Увекон” в якості єдиного джерела інформації про об`єкти порівняння за наявності законодавчо забезпеченої можливості використання інших пошукових ресурсів, відкритих реєстрів, рієлторських баз тощо, що на переконання суду може вплинути на визначення ринкової вартості нерухомого майна, оскільки для порівняння можуть бути застосовані і інші об`єкти нерухомості, що були виставлені на продаж вже в умовах дії воєнного стану та за наявності обставин, пов`язаних з бойовими діями на території Донецької області, в якості аналогів, які не увійшли до системи “Увекон”. 
Щодо товарознавчої судової експертизи.
На сторінці 57 висновку експертами роз`яснено, що для встановлення ринкової вартості об`єктів дослідження було використано витратний методичний підхід. Дохідний методичний підхід експертом не застосовувався, оскільки на дату визначення вартості відсутні пропозиції до оренди аналогічного обладнання. Порівняльний методичний підхід експертом не застосовувався, оскільки на дату проведення експертизи відсутня цінова інформація про подібне майно на території України.
Згідно приписів Національного стандарту №1 витратний підхід ґрунтується на врахуванні принципів корисності і заміщення. Витратний підхід передбачає визначення поточної вартості витрат на відтворення або заміщення об`єкта оцінки з подальшим коригуванням їх на суму зносу (знецінення). 
Основними методами витратного підходу є метод прямого відтворення та метод заміщення. 
Метод прямого відтворення полягає у визначенні вартості відтворення з подальшим вирахуванням суми зносу (знецінення). 
Метод заміщення полягає у визначенні вартості заміщення з подальшим вирахуванням суми зносу (знецінення). 
За допомогою методів прямого відтворення та заміщення визначається залишкова вартість заміщення (відтворення). 
Так, при використанні витратного методичного підходу - методу прямого відтворення, який полягає у визначенні вартості відтворення з подальшим вирахуванням суми зносу (знецінення), використовувалися наступні дані:
- Вп первісна або історична вартість придбання обладнання, яка міститься в даних бухгалтерського обліку підприємства, на балансі якого обліковується об`єкт дослідження;
- Кі коефіцієнт зміни вартості, розрахований на базі індексу інфляції, або індекс цін виробників промислової продукції “виробництво машин і устаткування” (за даними Міністерства фінансів України - https://www.ukrstat.gov.ua);
- Кп - коефіцієнт придатності. Згідно матеріалів справи, фізичний знос визначався за узагальненою шкалою фізичного зносу Таблиця №2;
- Коригування на суму ПДВ (Кпдв). Ринкова вартість обладнання в даному розрахунку визначається без урахуванням ПДВ.
Ринкова вартість за витратним методичним підходом, методом відтворення розраховується за наступною формулою (1): В = Вп * Кі* Кп *Кпдв
де: 
В - ринкова вартість, грн;
Вп - первісна (історична) вартість, грн;
Кі - коефіцієнт зміни вартості, розрахований на базі індексу інфляції;
Кп - коефіцієнт придатності;
Кпдв - податок на додану вартість.
За результатами проведеного розрахунку експертами було наведено відповідну таблицю, яка містить 8 стовпців з індивідуально присвоєним значенням, а саме: 1 стовпець відповідає за порядковий номер об`єкта дослідження; 2 стовпець – це марка об`єкта дослідження; 3 стовпець – рік випуску; 4 стовпець – первісна вартість, грн. без ПДВ; 5 стовпець – індекс інфляції; 6 стовпець – відновна вартість, грн без врах. ПДВ; 7 стовпець – знос, %; 8 стовпець – ринкова вартість, грн без ПДВ.
У судовому засіданні суду першої інстанції експертами було зазначено, що при здійсненні відповідного розрахунку ними було використано індекс цін виробників промислової продукції "виробництво машин і устаткування”. 
Однак, як правильно встановлено судом першої інстанції, фактично стовпцю №5 таблиці розрахунку було присвоєно значення – “Індекс інфляції”. Жодних інших вказівок на те, що експертами в дійсності при здійсненні розрахунків було використано саме індекс цін виробників, який відповідає даним Міністерства фінансів України, висновок експертів не містить.
Колегія суддів вважає безпідставними твердження апелянта про відсутність факторів економічного (зовнішнього) зносу заставного рухомого майна ТОВ “КЗМО”, з огляду на те, що при визначенні ринкової вартості обладнання та устаткування експертами було застосовано витратний метод обрахунку, який згідно Національного стандарту №1 передбачає врахування не тільки фізичного, функціонального, але й економічного зносу, тобто зносу, зумовленого впливом соціально-економічних, екологічних та інших факторів на об`єкт оцінки (п.3 Національного стандарту №1). Однак, всупереч вказаним нормативним положенням, а також тим обставинам, що об`єкти дослідження, в більшості випадків, являють собою обладнання та устаткування спеціального призначення з обмеженим попитом (для машинобудівної промисловості), експертами при визначенні ринкової вартості обладнання та устаткування не застосовано економічний знос.
Також, як правильно встановлено судом першої інстанції, відсутні будь-які обґрунтування визначення експертами фізичного зносу рухомого майна. Зазначення такої інформації є достатньо важливим з урахуванням того, що висновок експерта нарівні з іншими доказами спрямований на підтвердження або спростування заявлених позовних вимог. 
Суд апеляційної інстанції відхиляє твердження апелянта про те, що застосування 100% зносу лише через сплив бухгалтерського строку є некоректним і призвело б до свідомо заниженої вартості активів, з огляду на те, що учасниками справи було акцентовано увагу на ідентифікації значення стовпця №7 таблиці з найменуванням “Знос, %”. Так, на думку ліквідатора ТОВ “КЗМО” експерти припустились помилки при здійсненні розрахунку в означеній частині, оскільки фактично ними було зазначено не відсотковий еквівалент зносу, а показник коефіцієнту придатності, що, в свою чергу, впливає і на відповідну формулу здійснення розрахунку, оскільки, як було роз`яснено самими експертами у судовому засіданні суду першої інстанції, при використанні показника коефіцієнту придатності математичні показники потрібно перемножувати, натомість, відсоткові значення потребують віднімання. 
Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні. Повторну судову експертизу слід доручати іншому експерту (експертам) (постанова Верховного Суду від 25.05.2025 у справі №910/2059/20).
За змістом статті 107 ГПК призначення додаткової або повторної експертизи є правом суду, а не обов`язком. При цьому, така експертиза може бути проведена, у тому числі за клопотанням учасника справи.
Суд зазначає, що стаття 107 ГПК України передбачає, що призначення повторної експертизи хоч і пов`язане з виникненням сумнівів щодо правильності висновку експерта, однак такі сумніви мають ґрунтуватись на фактичних обставинах справи, які підтверджують, що такий висновок не може бути застосований як доказ в розумінні статей 73, 74 ГПК України. Вирішуючи питання про призначення судової експертизи, суд повинен оцінити такий висновок та встановити, в чому саме полягає його неправильність відповідно до статті 107 ГПК України та інших актів чинного законодавства (такі висновки викладено у постановах Верховного Суду від 26.01.2022 у справі №913/501/20, від 22.04.2025 у справі №904/7291/17 ). 
На підставі вищевикладеного, суд апеляційної інстанції зазначає, що місцевим господарським судом в оскаржуваній ухвалі надано оцінку висновку експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 18.07.2025 №10936/24 42/10937/24-54 за результатами проведення комісійної судової оціночно-будівельної та товарознавчої експертизи та встановлено, та обґрунтовано недоліки які викликають сумнів у її правильності, що не дає змоги встановити обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення спору по суті. 
За таких обставин, колегія суддів вважає, що місцевий господарський суд дійшов правильного висновку про те, що висновок експертів від 18.07.2025 №10936/24-42/10937/24-54 за результатами проведення комісійної судової оціночно-будівельної та товарознавчої експертизи у справі №905/291/23 (910/2236/23) є таким, що не відповідає критерію достатньої обґрунтованості та достовірності отриманих експертами кінцевих даних щодо ринкової вартості оцінюваного рухомого та нерухомого майна, в зв`язку з чим правомірно призначив повторну експертизу у даній справі з дорученням її проведення іншим судовим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.
Згідно з ч.4 ст.11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. 
Відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.
Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що навіть якщо національний суд володіє певною межею розсуду, віддаючи перевагу тим чи іншим доводам у конкретній справі та приймаючи докази на підтримку позицій сторін, суд зобов`язаний мотивувати свої дії та рішення (рішення Суду у справі "Олюджіч проти Хорватії" від 05.02.2009, заява № 22330/05).
Принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником (див. рішення Суду у справах "Мала проти України" від 03.07.2014, заява № 4436/07, "Богатова проти України" від 07.10.2010, заява № 5231/04).
Згідно з практикою Європейського суду, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та органів, що вирішують спори, має бути належним чином викладено підстави, на яких вони ґрунтуються. Обсяг цього обов`язку щодо обґрунтовування рішення може бути різним залежно від характеру самого рішення і має визначатись з урахуванням обставин відповідної справи (рішення Суду у справі "Мала проти України" від 03.07.2014, заява № 4436/07). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення Суду у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" від 27.09.2001, заява № 49684/99).
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. 
У справі "Руїз Торіха проти Іспанії" ЄСПЛ вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.
Згідно зі ст.236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст.276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів апеляційного суду вважає висновки Господарського суду Донецької області законними та обґрунтованими. При цьому, доводи скаржника в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали Господарського суду Донецької області від 14.11.2025 у справі №905/291/23 (910/2236/23) без змін як такої, що постановлена з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись статтями 269, 270, п.1 ч.1 статті 275, статтями 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу уповноваженої особи учасників Товариства з обмеженою відповідальністю “Костянтинівський завод металургійного обладнання” Рожкова Євгена Васильовича залишити без задоволення.
Ухвалу Господарського суду Донецької області від 14.11.2025 у справі №905/291/23 (910/2236/23) залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню не підлягає.

Повна постанова складена 26.01.2026.

Головуючий суддя Я.О. Білоусова

Суддя Н.О. Мартюхіна 

Суддя П.В. Тихий