справа № 489/9532/25 
провадження № 3/489/112/26

П О С Т А Н О В А  

23 січня 2026 р. м. Миколаїв

Суддя Інгульського районного суду м. Миколаєва Коновець М.С., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , 
за участі: ОСОБА_1 , адвоката Мантуленко О.В., потерпілого ОСОБА_2 (та його законного представника ОСОБА_3 ), свідка ОСОБА_4 (та її законний представника ОСОБА_5 ),
ВСТАНОВИВ

Згідно протоколу у справі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 12.11.2025 о 12:10, яка працює у Миколаївській гімназії № 56, за адресою: м. Миколаїв, вул. Космонавтів 138А на посаді заступника директора з навчально-виховної роботи, знаходячись в громадському місці на території вказаного навчального закладу в каб. № 315, під час проведення уроку математики, діючи з прямим умислом з невідомих мотивів, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, з неповагою до присутніх малолітніх учнів, тричі вдарила долоню учня 6-Б класу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме завдала ударів по голові, плечу та спині останнього, тим самим проявила неповагу до учня, зневажаючи честь і гідність ОСОБА_2 , в присутності однокласників, своїми діями спричинила йому емоційну невпевненість, і завдала фізичного болю та страждань, своїми діями ОСОБА_1 порушила вимоги п. 2.2. Наказу МОН України «Про вжиття додаткових заходів щодо профілактики та запобігання жорстокому поводженню з дітьми» та ст. 37 Конвенції ООН. Дії особи кваліфіковано за ст. 173 КУпАП України.
ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні правопорушення не визнала, пояснила, що 12.11.2025 проводила урок математики, та намагалась заспокоїти учня ОСОБА_2 , який раптово встав. Останнього не била, могла лише доторкнутись до плеча, щоб посадити його на місце. По суті надала пояснення, аналогічні тим, що наявні в матеріалах справи.
ОСОБА_1 була представлена захисником Мантуленко О.В., якою було заявлено клопотання про закриття провадження у справі, з підстав викладених у клопотанні.
Також під час судового розгляду були допитані потерпілий ОСОБА_2 та його законний представник ОСОБА_3 , свідок ОСОБА_4 та її законний представник ОСОБА_5 , якимі підтверджено пояснення які наявні в матеріалах справи.
Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, потерпілими.
Згідно ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Диспозиція статті 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок – це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.
Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства.
Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.
Не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.
Верховний Суд України у постанові № 5-17кс12 від 04.10.2012 надав висновок, згідно з яким хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та інші зазначені вище об`єкти захисту. Зміст та спрямованість цього діяння висновуються із характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між такою особою та потерпілим. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні.
У постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 10 "Про судову практику у справах про хуліганство", зазначено, що суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним караних дій. Як хуліганство дії кваліфікують лише у тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства. Головним критерієм розмежування хуліганства від інших діянь є відсутність мотиву на вчинення хуліганських дій.
Отже, для кваліфікації дій особи за ст. 173 КпАП України має бути наявний умисел (прямий чи не прямий) на порушення громадського порядку, мотив задоволення індивідуальних потреб.
При розгляді даної категорії справ має значення повнота та правильність матеріалів про адміністративне правопорушення, складених та переданих в суд уповноваженими особами органів Національної поліції.
Так, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, враховуючи надані суду пояснення, та долучені до матеріалів справи про адміністративне правопорушення докази, суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 , про які зазначено в протоколі, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, оскільки фактично, дії за які ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності, зводяться до того, що остання вдарила три рази учня ОСОБА_2 . Отже дослідженні матеріали, пояснення потерпілого та свідків, зокрема і ті, що були надані суду під час судового розгляду, вказують на можливу наявність в діях ОСОБА_1 складу іншого правопорушення, що потребує додаткової перевірки та, опитування всіх очевидців вказаної події (учнів, які були присутні під час проведення уроку та могли бачити обставини події).
Згідно п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочати підлягає закриттю за обставин відсутності складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, а також покази, надані учасниками події під час складання матеріалів у справі про притягнення ОСОБА_1 до адмінітративної відповідальності, надані в суді покази під час розгляду справи, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, в зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.
Керуючись ст.ст. 280, 283 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за 173 КУпАП закрити, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. 

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя