ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2025 року 
м. Київ

справа №420/25202/24
адміністративне провадження № К/990/9448/25  

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):
судді-доповідача - Радишевської  О.Р.,
суддів - Смоковича  М.І., Мацедонської  В.Е.,
розглянув у порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції адміністративну справу №  420/25202/24,
за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, провадження в якій відкрито,
за касаційною скаргою НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_1 ) на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12.02.2025, постановлену у складі: судді-доповідача Градовського Ю.М., суддів Турецької І.О., Шеметенко  Л.П.,
УСТАНОВИВ:
І. Обставини справи
ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до військової частини НОМЕР_1 (вч  НОМЕР_1 , відповідач) з вимогами визнати дії протиправними та зобов`язати вчинити дії.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2024 адміністративний позов задоволено частково:
- визнано протиправними дії вч НОМЕР_1 щодо обчислення та виплати ОСОБА_1 грошового забезпечення за період з 29.01.2020 по 20.05.2023, а також всіх інших належних за цей період додаткових видів грошового забезпечення без врахування розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020, Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 01.01.2021, Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022 та Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023;
- зобов`язано вч 2138 здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 за період з 29.01.2020 по 20.05.2023, а також всіх інших належних за цей період додаткових видів грошового забезпечення з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020, Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 01.01.2021, Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022 та Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023 на відповідний тарифний коефіцієнт, з урахуванням раніше проведених виплат;
- зобов`язано вч НОМЕР_1 нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення за період з 29.01.2020 по 20.05.2023 на суму невиплаченого грошового забезпечення за весь час затримки виплати по день фактичної виплати, відповідно до Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159.
У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.
Не погодившись із прийнятим судом першої інстанції рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20.01.2025 апеляційну скаргу вч НОМЕР_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2024 залишено без руху й запропоновано відповідачеві усунути її недоліки шляхом подання до суду документу про сплату судового збору та заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення із зазначенням інших поважних підстав його пропуску.
Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12.02.2025 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою вч 2138 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2024 на підставі пункту   4 частини першої статті 299 КАС України (якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними).
Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції встановив, що рішення суду першої інстанції від 18.11.2024 було доставлено до електронного кабінету відповідача 19.11.2024 о 19:46 год. Водночас з апеляційною скаргою на вказане рішення суду відповідач звернувся 15.01.2025, тобто з пропуском тридцятиденного строку на апеляційне оскарження.
Суд апеляційної інстанції зазначив, що на виконання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від відповідача надійшло клопотання, у якому він, посилаючись на знімок екрану підсистеми «Електронний суд», заперечував щодо доставлення до його електронного кабінету 19.11.2024 примірника рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2024.
Оцінюючи вказані доводи, суд апеляційної інстанції зазначив, що вказаний скріншот не спростовує факту доставки до електронного кабінету відповідача рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2024.
Як зазначив суд апеляційної інстанції, підсистема «Електронний суд» забезпечує автоматичне надсилання судових рішень в електронному вигляді до електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених, що підтверджується відповідною довідкою, яка є належним доказом їх вручення.
Констатувавши, що інших підстав для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження апелянт не зазначив, суд апеляційної інстанції відмовив у відкритті апеляційного провадження, відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України.
ІI. Провадження в суді касаційної інстанції
Уважаючи судове рішення суду апеляційної інстанції таким, що ухвалене з порушенням вимог процесуального закону, вч 2138 подала касаційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12.02.2025 і направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
На обґрунтування вимог касаційної скарги скаржник зазначив, що суд апеляційної інстанції дійшов помилкових висновків про незазначення вч НОМЕР_1 об`єктивних перешкод для своєчасного оскарження рішення суду першої інстанції.
Скаржник доводить, що в спірних правовідносинах причиною неподання апеляційної скарги у встановлений законом строк є введення воєнного стану та залучення особового складу вч НОМЕР_1 до виконання передбачених Законами України «Про правовий режим воєнного стану» та «Про Державну прикордонну службу України» заходів і повноважень, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, захисту її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності.
З цих же підстав скаржник доводить, що можливості перевірки документів, які надходили на електронну пошту, у представників НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_1 ) не було.
Відповідач також зауважував, що в матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували доставку до його електронного кабінету 19.11.2024 рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2024.
Позивач відзиву на касаційну скаргу не подавав.
Касаційна скарга надійшла до Верховного Суду 05.03.2025. За наслідками автоматизованого розподілу судової справи між суддями касаційну скаргу передано на розгляд колегії суддів: судді-доповідачу Радишевській  О.Р., суддям Смоковичу  М.І., Мацедонській  В.Е.
Ухвалою Суду від 29.04.2025 відкрито касаційне провадження за вказаною скаргою. 
ІІІ. Джерела права 
Згідно з частиною першою статті 293 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.
Відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Частиною другою статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу (частина третя статті 295 КАС України).
Згідно з частиною п`ятою статті 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в електронній формі надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Відповідно частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є:
1) день вручення судового рішення під розписку;
2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;
3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;
4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;
5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. 
Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.
Пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Рішення Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).
Відповідно до пункту 5.4-1 Електронний кабінет - це персональний кабінет (вебсервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу.
Згідно з пунктом 24 Положення про ЄСТС підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.
Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою wiki.court.gov.ua.
Пунктом 37 Положення про ЄСІТС передбачено, що підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.
До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).
До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи.
IV. Позиція Верховного Суду
У цій справі суд апеляційної інстанції відмовив у відкритті апеляційного провадження, оскільки встановив, що апеляційну скаргу було подано за межами строків, установлених у статті 295 КАС України, а наведені відповідачем підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними.
У касаційній скарзі відповідач заперечує щодо встановленої судом апеляційної інстанції обставини доставлення до його електронного кабінету рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2024 та зазначає, що про його існування дізнався під час моніторингу Єдиного державного реєстру судових рішень, на підтвердження чого посилається на знімок екрану з розділом «Мої справи» підсистеми «Електронний кабінет».
У контексті викладеного Суд зазначає, що апеляційна скарга на рішення суду, яке було ухвалено за наслідками розгляду справи в порядку письмового провадження, обчислюється з дня складення повного судового рішення. Водночас, якщо повне рішення суду не було вручено учаснику справи у день його складення, він має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
З аналізу частин п`ятої, шостої статті 251 КАС України випливає, що учасникам справи (їхнім представникам), які мають офіційні електронні адреси, судові рішення надсилаються (вручаються) в електронній формі.
Наведене кореспондує вимогами статті 18 КАС України, відповідно до якої у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.
Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
17.08.2021 Вища рада правосуддя рішенням №1845/0/15-21 затвердила Положення про ЄСІТС, з викладених норм якого випливає, що судові рішення автоматично надсилаються до електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених після внесення їх до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів).
День отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи (наступний за ним день, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години) є для цілей застосування КАС України днем вручення судового рішення.
Як свідчать матеріали справи, рішення суду першої інстанції ухвалено 18.11.2024 за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження, його електронний примірник, підписаний КЕП, доставлено до електронного кабінету вч  2138 в підсистемі «Електронний суд» 19.11.2024 о 19:46 год, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, складеною відповідальним працівником Одеського окружного адміністративного суду (а.с. 63).
З урахуванням викладеного, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2024, у значенні статей 251, 295 КАС України, вважається врученим відповідачеві 20.11.2024, у зв`язку з чим строк на його апеляційне оскарження закінчився 20.12.2024.
Щодо посилання відповідача на скріншот розділу «Мої справи (Документи по провадженню №П/420/25389/24)» підсистеми «Електронний кабінет», то ним також підтверджується наявність в електронному кабінеті вч  2138 електронного примірника рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.11.2024.
Беручи до уваги, що з апеляційною скаргою відповідач до суду апеляційної інстанції звернувся 15.01.2025, суд апеляційної інстанції правильно зазначив про пропуск відповідачем строку на апеляційне оскарження.
Щодо аргументів відповідача про відсутність в нього можливості щоденно перевіряти стан відповідних судових проваджень в електронному кабінеті внаслідок участі особового складу вч  НОМЕР_1 у заходах, пов`язаних з відсіччю збройної агресії рф, то Суд зазначає, що введення в Україні воєнного стану суттєво ускладнило (подекуди унеможливило) повноцінне функціонування, зокрема, органів державної влади, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень. Водночас Суд уважає за необхідне зазначити, що введення на території України воєнного стану не зупиняє перебігу процесуальних строків у судових справах, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку. Лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади (суб`єкта владних повноважень), за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу (суб`єкта владних повноважень).
Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що під час оцінки поважності причин пропуску процесуального строку з підстави введення воєнного стану в Україні додатково необхідно брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду та порядок його функціонування; місце проживання / місцезнаходження скаржника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території; посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та часу, який минув із дати закінчення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідною заявою/клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску); інші доречні обставини.
З урахуванням викладеного, Суд зазначає, що посилання відповідача на ведення воєнного стану та участі вч  2138, починаючи з лютого 2022 року, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, мають загальний характер. В апеляційній скарзі та в клопотанні про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідач не навів конкретних заходів, участь в яких брала військова частина, а також обставин, за яких вони виконувалися, що унеможливлювали звернення до суду протягом строку на апеляційне оскарження.
Отже, наведені відповідачем обставини не спростовують висновків суду апеляційної інстанції про відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.
За таких обставин Суд уважає, що висновки суду апеляційної інстанції про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження ґрунтуються на правильному застосуванні норм процесуального права.
У статті 350 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
V. Судові витрати 
Ураховуючи результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Суд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_1 ) залишити без задоволення.
Ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12.02.2025 у справі №420/25202/24 залишити без змін.
Судові витрати не розподіляються.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.
Суддя-доповідач:                                                                      О.Р.  Радишевська
Судді:                                                                                          М.І.  Смокович
                                                                                          В.Е.  Мацедонська