Справа № 202/9292/25
Провадження № 2/202/1096/2026

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2026 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпра у складі:
головуючого судді Недобитюк Н.В.,
за участю секретаря судового засідання Горбенко О.В.
(в порядку доручення судді на підставі частини 3 ст. 66 ЦПК України),
за участю:
позивача ОСОБА_1 – в залі суду,
представника позивача ОСОБА_2 – в залі суду,
представника відповідача ОСОБА_3 - в залі суду,
за відсутності відповідача. 

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі, за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення аліментів на повнолітню доньку

В С Т А Н О В И В:
До Індустріального районного суду м. Дніпра надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення аліментів на повнолітню дитину.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що має з відповідачем спільну доньку - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 27.08.2004.
Відповідно до Довідки Київського столичного університету імені Бориса Грінченка № 2-995/25 від 11.09.2025 дитина, ОСОБА_5 , з 08.09.2025 навчається у Вищому навчальному закладі Київському столичному університеті імені Бориса Грінченка (код ЄДРПОУ 45307965) на І курсі денної форми навчання на Факультеті педагогічної освіти за спеціальністю «А1 Освітні науки». Рівень вищої освіти: другий (магістерський). Термін закінчення навчального закладу: 30.12.2026.
Позивач та її представник посилались на необхідність сплачувати оренду квартири у м. Київ, яка становить 4000 грн на місяць. Крім того, доньці необхідно харчуватися, купувати одяг тощо.
Згідно зі ст.199 СК України якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання. Право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.
За таких обставин позивач звернулася до суду з позовом, у якому просила стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП – НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , аліменти на утримання дитини, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , в розмірі 1/4 частки всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з дати звернення до суду та до закінчення її навчання у Київському столичному університеті імені Бориса Грінченка (тобто до 30.12.2026), але не більше ніж до досягнення нею 23 років.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею у розгляді вказаної позовної заяви визначено суддю Недобитюк Н.В.
У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги щодо стягнення аліментів з відповідача. Повідомила, що з відповідача раніше стягувалися аліменти на повнолітню доньку, яка продовжувала навчання, у розмірі (однієї чверті) частини зі всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи стягнення з 26 вересня 2022 року. Виплату аліментів припинено у зв`язку з закінченням навчання. 
З 08.09.2025 донька навчається у Вищому навчальному закладі Київському столичному університеті імені Бориса Грінченка (код ЄДРПОУ 45307965) на І курсі денної форми навчання на Факультеті педагогічної освіти за спеціальністю «А1 Освітні науки». Рівень вищої освіти: другий (магістерський)
У ході перемовин з представником відповідача ОСОБА_3 , позивач та її представник заявили, що не заперечують щодо стягнення з відповідача аліментів у розмір 1/5 (однієї п`ятої) частки всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з дати звернення до суду та до закінчення донькою навчання, але не більше ніж до досягнення нею 23 років. Таким чином позивач зменшила позовні вимоги.
Представник відповідача ОСОБА_3 заперечував щодо стягнення аліментів у частці від заробітку (доходу) ОСОБА_4 та запропонував визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі, а саме 4000 грн (чотири тисячі гривень) щомісячно, посилаючись на мінливість доходу відповідача, а також ушкодження здоров`я, пов`язане з захистом Батьківщини та потребу коштів на реабілітацію після поранень. Просив долучити до матеріалів справи копії медичних документів на підтвердження стану здоров`я відповідача. Оригінали медичних документів були оглянуті у судовому засіданні.
Донька позивача та відповідача у судові засідання не з`являлася. Будь-які заяви чи клопотання до суду не направляла.
Частково задовольняючи позовні вимоги суд виходив з наступного.
23.11.2002 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уклала шлюб з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який було зареєстровано 23.11.2002 у Відділі державної реєстрації актів громадянського стану Індустріального районного управління юстиції міста Дніпропетровська, про що зроблений актовий запис № 851, що підтверджується свідоцтвом про одруження серія НОМЕР_5 . 
Шлюб між Позивачем та Відповідачем розірвано 09.06.2006, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серія НОМЕР_6 від 09.06.2006. 
Від шлюбу у позивача та відповідача народилася донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 27.08.2004. 
Згідно Витягу з реєстру територіальної громади № 2025/013732132 від 18.09.2025 та Витягу з реєстру територіальної громади № 2025/013812805 від 20.09.2025 донька зареєстрована з позивачем.
Згідно долученої до матеріалів справи копії Договору оренди квартири ОСОБА_5 з вересня 2025 орендує квартиру у м. Києві. Розмір орендної плати становить 4000 грн на місяць.
ОСОБА_5 з 08.09.2025 навчається у Вищому навчальному закладі Київському столичному університеті імені Бориса Грінченка (код ЄДРПОУ 45307965) на І курсі денної форми навчання на Факультеті педагогічної освіти за спеціальністю «А1 Освітні науки». Рівень вищої освіти: другий (магістерський). Термін закінчення навчального закладу: 30.12.2026. Зазначене підтверджується довідкою Київського столичного університету імені Бориса Грінченка № 2-995/25 від 11.09.2025. 
З вересня по грудень 2025 року стипендію не отримувала, що підтверджується виданою навчальним закладом довідкою № 7 від 16.01.2026.
Зі слів позивача донька має задовільний стан здоров`я, інвалідності не має. 
Позивач працює офіційно та отримує заробітну плату, що підтверджується Довідкою про доходи, виданою Державною установою «Дніпровська установа виконання покарань № 4», код ЄДРПОУ 14316882. Загальна сума доходу з 01.03.2025 по 31.08.2025 становила 82528 грн 46 коп. Стан здоров`я задовільний, інвалідності не має.
Відповідач наразі перебуває у шлюбі, від якого має сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .
У матеріалах справи наявна Довідка про грошове забезпечення від 05.12.2025 № 4698/23/30/2711, за період з червня по листопад 2025 року, згідно якої відповідач отримав:
-у червні грошове забезпечення 22167 грн 68 коп та додаткову винагороду 170000 грн 00 коп,
-у липні грошове забезпечення 22300 грн 92 коп та додаткову винагороду 100000 грн 00 коп,
-у серпні грошове забезпечення 22300 грн 91 коп та додаткову винагороду 240000 грн 00 коп,
-у вересні грошове забезпечення 22300 грн 91 коп та додаткову винагороду 101000 грн 00 коп,
-у жовтні грошове забезпечення 22300 грн 91 коп та додаткову винагороду 11612 грн 90 коп,
-у листопаді грошове забезпечення 22300 грн 91 коп .
З зазначених сум сплачені податки.
Також з довідки вбачається, що у червні 2025 року відповідач сплатив аліменти у розмірі 30541 грн 92 коп. 
З пояснень наданих учасниками справи відомо, що виплата аліментів була припинена у зв`язку з закінченням навчання донькою. Однак, оскільки донька продовжила навчання з вересня 2025 року, то позивач звернулася до суду з позовною заявою.
Крім того, представник відповідача пояснив, що оскільки ОСОБА_4 отримав поранення та потрапив на лікування, то йому припинено виплату додаткової винагороди. У вересні та жовтні 2025 року відповідач отримав остаточний розрахунок по виплаті «додаткової винагороди», з того часу участі у бойових діях не брав, відтак додаткову винагороду не отримував. Тому дохід відповідача значно зменшився.
Згідно Довідки про обставини травми (поранення, контузії, каліцтва) № 1878/362 від 01.09.2025, ОСОБА_4 21.08.2025 одержав вибухову травму, вогнепальне осколкове сліпе непроникаюче поранення бічної поверхні грудної клітини справа.
Згідно Консультативного висновку від 26.09.2025, виданого КП «ДОКЛ ім. Мечникова» ДОР, код ЄДРПОУ 01985423, діагноз відповідача: «G55.1 Радикулопатія С5, С7 ліворуч, тораколюмбалгія на тлі грижі С6-С7, протрузії С2-С7, Th1-Th12, розповсюдженого остеохондрозу, стійкі больовий та м`язово-тонічний синдроми, порушення функції хребта другого ступеня. Оперативне втручання не показане».
Згідно Виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 8768, виданої за вих. № 7117 від 28.11.2025 НП «ХОЗзНПД» ХОР, код ЄДРПОУ 02004580, ОСОБА_4 до психіатричного закладу поступив повторно. Отоларингологом 20.11.2025 рекомендовано оперативне лікування в плановому порядку (септопластики).
Згідно висновку ЦЛКК № 703 від 29.12.2025, виданого КНП «ЦПМСД» ПМР, код ЄДРПОУ 36865549, ОСОБА_4 має діагноз: «Наслідки вибухової травми (21.08.2025) вогнепального осколкового сліпого непроникаючого поранення грудної клітини справа ліковано оперативно етапним хірургічними обробками. Розлад адаптації зі змішаною тривожно-депресивною реакцією та стійкою інсомнією».
Згідно ст. 199 СК України якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання. Право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.
Згідно ст. 200 СК України суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу. При визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, своїми дружиною, чоловіком та повнолітніми дочкою, сином.
У відповідності до ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. 
До відносин між батьками і дочкою, сином щодо надання їм утримання застосовуються норми статей 187, 189-192 і 194-197 СК України.
Отже, враховуючи викладені обставини, суд вважає необхідним позовні вимоги задовольнити частково, а саме стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП – НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , аліменти на утримання дитини, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , у твердій грошовій сумі – 4000 грн 00 коп (чотири тисячі гривень 00 копґ) щомісячно, починаючи з дати звернення до суду (26.09.2025) та до закінчення навчання у Київському столичному університеті імені Бориса Грінченка, але не більше ніж до досягнення нею 23 років.
Судом взято до уваги ту обставину, що розмір прожиткового мінімуму, визначений Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» для працездатних осіб становить 3328 гривень на місяць. Таким чином, з відповідача щомісячно буде стягнуто суму, яка перевищує прожитковий мінімум для працездатної особи, встановлений на державному рівні.
Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.
Справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документ, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.
Процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу.
Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.
Отже, враховуючи викладені обставини (зокрема, щодо наявності у відповідача на утриманні неповнолітньої дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , документально підтверджену інформацію про суттєве зменшення доходу, а також погіршення стану здоров`я у наслідок отримання поранення), суд вважає необхідним встановити розмір аліментів на утримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , у твердій грошовій сумі – 4000 грн 00 коп (чотири тисячі гривень 00 копґ) щомісячно, починаючи з дати звернення до суду (26.09.2025) та до закінчення навчання у Київському столичному університеті імені Бориса Грінченка, але не більше ніж до досягнення нею 23 років.
Водночас, згідно ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
На підставі пункту 1 частини 1 ст. 430 ЦПК України допустити негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць.
Звільнити відповідача від сплати судового збору на підставі пункту 12 частини 1, ст. 5 Закону України «Про судовий збір».
Керуючись ст. 4, 5, 7-13, 81, 141, 263-265, 430 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП – НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , аліменти на утримання дитини, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , у твердій грошовій сумі – 4000 грн 00 коп (чотири тисячі гривень 00 коп) щомісячно, починаючи з дати звернення до суду (26.09.2025) та до закінчення навчання у Київському столичному університеті імені Бориса Грінченка, але не більше ніж до досягнення нею 23 років.
Допустити негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць.
В іншій частині позовних вимог – відмовити.
Звільнити ОСОБА_4 від сплати судового збору.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст судового рішення складений: 29 січня 2026 року.

Суддя        Н.  В.  Недобитюк