ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.02.2026 року м.Дніпро Справа № 908/600/25
Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді:Кощеєва І.М. (доповідач)
суддів:  Чус О.В., Дарміна М.О.

розглянувши у порядку письмового провадження
без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу
Товариства з обмеженою відповідальністю “ВЕЛМЕТ” 
на рішення Господарського суду Запорізької області від 23.06.2025р. 
(суддя Лєскіна І.Є., м. Запоріжжя, повний текст рішення складено 23.06.2025р.) 
у справі 
за позовом Запорізької обласної прокуратури, м.Запоріжжя
до Товариства з обмеженою відповідальністю “ВЕЛМЕТ”, с. Струга
про стягнення 37 000,00 грн. 

ВСТАНОВИВ:
1. Короткий зміст позовних вимог
До Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява Запорізької обласної прокуратури до Товариства з обмеженою відповідальністю “ВЕЛМЕТ” про стягнення 37000,00грн безпідставно набутих грошових коштів.
Як фактичні підстави для звернення з позовом позивач зазначає таке. 
Запорізькою обласною прокуратурою 28.11.2023 в електронній системі публічних закупівель Prozorro (ідентифікатор закупівлі UA-2023-11-28-014731-a) оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями за предметом “Шоломи кевларові, тактичні плитоноски” за кодом ДК 021:2015:35810000-5 – Індивідуальне обмундирування. Опис окремих частин предмета закупівлі: Кевларовий шолом – 10 штук (за кодом ДК 021:2015:35813000-6 – Військові шоломи), Тактична плитоноска – 10 штук (за кодом ДК 021:2015: 35815100-1 – Бронежилети). 
За результатами проведення вказаної закупівлі між Запорізькою обласною прокуратурою та ТОВ “ВЕЛМЕТ” укладено договір про закупівлю товару від 18.12.2023 № 236.
Відповідно до платіжної інструкції від 25.12.2023 № 3277 Запорізькою обласною прокуратурою 27.12.2023 за договором перераховано на користь ТОВ “ВЕЛМЕТ” 222 000 грн, у тому числі ПДВ у розмірі 37 000 грн.
Рахунковою палатою на підставі Плану роботи Рахункової палати на 2024 рік, а також Доручення на здійснення заходу державного фінансового контролю (аудиту) від 27.03.2024 № 07-145 проведено фінансовий аудит в Запорізькій обласній прокуратурі, за результатами якого складено акт від 31.07.2024 № 01- 21-10/131.
За змістом указаного акту під час аудиту встановлено, що в порушення вимог пункту 32 підрозділу 2 розділу XX “Перехідні положення” Податкового кодексу України постачальником – ТОВ “ВЕЛМЕТ” нараховано податок на додану вартість по операціям з постачання на території України спеціальних засобів індивідуального захисту для потреб правоохоронних органів, внаслідок чого завищено в бухгалтерському обліку первісну вартість 20 об`єктів необоротних матеріальних активів спеціального призначення на суму 37 000 грн.
Вважає, що предмет закупівлі – кевларові шоломи та тактичні плитоноски – є товарами, які тимчасово, на період проведення антитерористичної операції та/або здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації, та/або запровадження воєнного стану відповідно до законодавства, звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з ввезення на митну територію України та постачання на митній території України на підставі підпункту 1 пункту 32 розділу ХХ “Перехідні положення” Податкового кодексу України.
Безпідставне включення в ціну товару суми ПДВ та неповернення цієї суми позивачеві в добровільному порядку стало підставою для звернення Запорізької обласної прокуратури до суду.
Позов заявлено на підставі ст.ст. 15, 627, 628, 1212 Цивільного кодексу України, ст. 180 Господарського кодексу України, ст. ст. 1, 14, 185, 194 Податкового кодексу України.

2. Короткий зміст оскаржуваного судового рішення у справі
Рішенням Господарського суду Запорізької області від 23.06.2025р. позов задоволено частково. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю “ВЕЛМЕТ” на користь Запорізької обласної прокуратури грошові кошти у сумі 27 500 грн. 00 коп., судовий збір за подання до суду даної позовної заяви у сумі 1 800 грн. 33 коп.. У решті позовних вимог відмовлено.

3. Короткий зміст вимог апеляційної скарги
Не погодившись з вказаним рішенням суду, Товариство з обмеженою відповідальністю “ВЕЛМЕТ” звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Запорізької області від 23.06.2025р. у справі №908/600/25 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

4. Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Скаржник посилається на те, що рішення Господарського суду Запорізької області від 23.06.2025 у справі № 908/600/25 є необґрунтованим, передчасним і таким, що підлягає скасуванню у зв`язку з порушенням норм матеріального та процесуального права. Його зміст свідчить про формальний підхід до оцінки як фактичних обставин справи, так і наданих сторонами доказів. 
Суд неправильно визначив відсутність правової підстави для отримання відповідачем коштів.
Суд дійшов висновку, що ТОВ «ВЕЛМЕТ» безпідставно отримало частину коштів — а саме, суму податку на додану вартість, включеного до ціни договору. Такий висновок не ґрунтується на реальних обставинах справи. Адже укладення між сторонами договору №236 від 18.12.2023 було здійснено в межах публічної закупівлі — відкритої, прозорої, відповідно до чинного законодавства. Саме Замовник, тобто Запорізька обласна прокуратура, сформував технічні умови, проект договору і зазначив очікувану вартість з ПДВ. 
Відповідач, як учасник тендеру, не мав можливості нав`язати свої умови, а лише прийняв умови закупівлі, в межах яких і відбулася постачальна діяльність. Вартість з ПДВ була прямо вказана у договорі, погоджена сторонами, оплачена, поставка була виконана належним чином — отже, правовою підставою для отримання відповідачем коштів був чинний, дійсний, узгоджений обома сторонами правочин. 
Формально визнати, що відповідач набув частину оплати без достатньої правової підстави, — це, по суті, ігнорувати факт існування договору та автономію волі сторін, без доведення його недійсності чи нікчемності.
Суд не врахував, що ПДВ фактично був сплачений до бюджету держави. Сума, яку суд визнав «безпідставно набутою», була не просто зазначена у договорі — вона була включена до податкових зобов`язань ТОВ «ВЕЛМЕТ», нарахована відповідно до чинного законодавства, відображена у податковій накладній, зареєстрованій в ЄРПН, і, що найголовніше — сплачена до державного бюджету України, що підтверджено наявними в матеріалах справи доказами. Таким чином, ці кошти не були збережені підприємством, не використані у власних інтересах, не привласнені — вони були передані державі. Визнавати після цього їх безпідставно набутими — це означає зобов`язати суб`єкта господарювання фактично вдруге компенсувати одне й те саме зобов`язання, що порушує принцип правової визначеності, добросовісності та балансу інтересів.
У відповіді на відзив, апелянт просить задовольнити вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЛМЕТ» викладені в апеляційній скарзі.
Не погоджується з викладеним у відзиві з огляду на те, що твердження позивача є такими, що суперечать усталеній судовій практиці, сформованій як на національному рівні, так і в межах практики Верховного Суду.

5. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи
Запорізька обласна прокуратура заперечує проти задоволення апеляційної скарги ТОВ «ВЕЛМЕТ», вважає її необґрунтованою.
Зазначає, що:
- судом першої інстанції правомірно встановлено належність товару: шолом балістичний «VELMET BALLISTIC HELMET», який був предметом закупівлі за договором про закупівлю товару № 236 від 18.12.2023, до переліку, визначеного підпункту 1 пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України. Відповідно, правомірною сумою грошових коштів, які підлягають стягненню з ТОВ «ВЕЛМЕТ», є розмір податку на додану вартість, що був сплачений Запорізькою обласною прокуратурою за шоломи балістичні «VELMET BALLISTIC HELMET»;
Ураховуючи факт сплати Запорізькою обласною прокуратурою відповідачеві вартості товару (шолом балістичний «VELMET BALLISTIC HELMET» у кількості 10 штук) із ПДВ, що суперечить положенням підпункту 1 пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України, відповідач, як одна із сторін зобов`язання, набув кошти, сплачені за вказаний товар як ПДВ, без достатньої правової підстави;
- апеляційна скарга ТОВ «ВЕЛМЕТ» є безпідставною, не ґрунтується на вимогах чинного законодавства, у зв`язку з чим не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення Господарського суду Запорізької області від 23.06.2025 у справі № 908/600/25 прошу залишити без змін.

6. Рух справи в суді апеляційної інстанції.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.07.2025р. для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді – Кощеєв І.М. (доповідач), судді – Дармін М.О., Чус О.В.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 09.07.2025р. витребувано у Господарського суду Запорізької області матеріали справи/копії матеріалів справи №908/600/25. Розгляд питання про залишення апеляційної скарги без руху, про повернення апеляційної скарги, відмову у відкритті апеляційного провадження або про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю “ВЕЛМЕТ” на рішення Господарського суду Запорізької області від 23.06.2025р. у справі №908/600/25 відкладено до надходження матеріалів оскарження до суду апеляційної інстанції.
Матеріали справи № 908/600/25 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.
Згідно з ч. 1 ст. 247 ГПК України, у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.
Ч. 13 ст. 8 ГПК України визначено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 12 ГПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ч. 1 ст. 270 ГПК України встановлено, що в суді апеляційної інстанції справи переглядаються в порядку спрощеного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.
Ч. 10 ст. 270 ГПК України встановлено, що апеляційні скарги на рішення господарського суду в справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
При розгляді цієї справи колегія суддів враховує, що предметом позову у цій справі є вимоги про стягнення суми, меншої ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто вказана справа відноситься до малозначних справ в розумінні ГПК України, і розглядає справу без повідомлення учасників справи.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 18.07.2025р. відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю “ВЕЛМЕТ” на рішення Господарського суду Запорізької області від 23.06.2025р., для розгляду у порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

7. Встановлені судом обставини справи
Запорізькою обласною прокуратурою (далі – Позивач, обласна прокуратура) на адресу Запорізької обласної державної адміністрації 06.09.2023 за № 18-1029вих-23 скеровано лист, яким ініційовано питання про можливість внесення змін до Програми профілактики правопорушень, забезпечення громадської безпеки, розвитку матеріально-технічної бази територіальних (регіональних) підрозділів правоохоронних органів в Запорізькій області на 2022-2026 роки, затвердженої рішенням Запорізької обласної ради від 15.02.2022 № 71 (далі – Програма), з метою забезпечення потреби обласної прокуратури у придбанні майна, зокрема, шоломів кевларових та тактичних плитоносок. 
У вказаному листі зазначено, що нагальність потреби у закупівлі цього майна обумовлена необхідністю якісного та ефективного виконання службових обов`язків, пов`язаних із фіксацією та документуванням злочинів, вчинених в умовах воєнного конфлікту за місцем дислокації та із виїздом за його межі, забезпечення особистої безпеки прокурорів. 
Листом керівника апарату, секретаря Ради оборони Запорізької області від 03.10.2023 № 10225/08-46 поінформовано обласну прокуратуру про розгляд листа 06.09.2023 № 18-1029вих-23 та надано витяг з рішення Ради оборони Запорізької області від 21.09.2023 № 164. 
Як убачається із витягу, відповідне рішення прийнято Радою оборони Запорізької області з метою забезпечення максимальної оперативності і найбільшої ефективності при прийнятті управлінських рішень, запровадження та забезпечення заходів правового режиму воєнного стану в Запорізькій області. 
Надалі розпорядженням голови Запорізької обласної державної адміністрації, начальника обласної військової адміністрації “Про перерозподіл видатків обласного бюджету” від 29.09.2023 № 546 зобов`язано здійснити перерозподіл видатків обласного бюджету, затверджених на 2023 рік для Департаменту фінансів облдержадміністрації, шляхом збільшення видатків за КПКВК 3719800 “Субвенція з місцевого бюджету державному бюджету на виконання програм соціально_економічного розвитку регіонів” на виконання заходів Програми, у тому числі для забезпечення потреб Запорізької обласної прокуратури на загальну суму 842 384 грн (з них: 469 664 грн – загальний фонд (видатки споживання) та 372 720 грн – спеціальний фонд (видатки розвитку, бюджет розвитку) для придбання шоломів кевларових, тактичних плитоносок тощо. 
Із метою реалізації розпорядження від 29.09.2023 № 546 між Департаментом фінансів Запорізької обласної державної адміністрації (надавач субвенції) та Запорізькою обласною прокуратурою (отримувач субвенції) 09.10.2023 укладено договори №№ 93 та 94 про надання субвенції з обласного бюджету державному бюджету на виконання програм соціально-економічного розвитку регіонів на загальну суму 842 384 грн. 
Згідно з випискою з рахунку Запорізької обласної прокуратури кошти (субвенція) в сумі 842 384 грн отримано 10.10.2023. У зв`язку з цим першим заступником Генерального прокурора 26.10.2023 затверджено Довідку про зміни до кошторису на 2023 рік. 
У подальшому 28.11.2023 Запорізькою обласною прокуратурою в електронній системі публічних закупівель Prozorro (ідентифікатор закупівлі UA-2023-11-28-014731-a) оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями за предметом “Шоломи кевларові, тактичні плитоноски” за кодом ДК 021:2015:35810000-5 – Індивідуальне обмундирування. Опис окремих частин предмета закупівлі: Кевларовий шолом – 10 штук (за кодом ДК 021:2015:35813000-6 – Військові шоломи), Тактична плитоноска – 10 штук (за кодом ДК 021:2015: 35815100-1 – Бронежилети). 
За результатами проведення вказаної закупівлі між Запорізькою обласною прокуратурою та ТОВ “ВЕЛМЕТ” укладено договір про закупівлю товару від 18.12.2023 № 236 (далі – Договір). 
Відповідно до п. 1.1 Договору Постачальник зобов`язується у 2023 році поставити та передати у власність Покупця шоломи кевларові, тактичні плитоноски, код ДК 021:2015:35810000-5 – Індивідуальне обмундирування у кількості, асортименті та за ціною, що зазначені у Специфікації, що додається до Договору про закупівлю і є його невід`ємною частиною, а Покупець прийняти і оплатити їх вартість на умовах цього Договору. 
Згідно з п. 2.1 Договору технічні, якісні характеристики товару повинні відповідати умовам Договору, проведеної процедури закупівлі, встановленим/зареєстрованим діючим нормативним актам діючого законодавства (державним стандартам України (ДСТУ). 
Відповідно до п.п. 3.1, 3.2 Договору загальна вартість становить 222 000,00 гривень, у тому числі ПДВ у розмірі 37 000,00 гривень. 
Ціна Договору включає вартість Товару, його доставки до місця поставки та вартість тари, упакування і маркування, вантажно-розвантажувальні роботи, занесення до складу Покупця, податки, збори та інші витрати, що мають бути здійснені у зв`язку з виконанням цього Договору. 
За змістом Розділу 4 Договору оплата товару здійснюється Покупцем у безготівковій формі, у національній валюті України (гривнях) на розрахунковий рахунок Постачальника. 
Підставою для здійснення розрахунків є підписані сторонами видаткова накладна та рахунок-фактура на Товар (або частину товару). ТОВ “ВЕЛМЕТ” товар за Договором поставлено Запорізькій обласній прокуратурі 25.12.2023, що підтверджується видатковою накладною від 25.12.2023 № 327.
У додатку № 1 “Специфікація” до Договору у графі “найменування товару та його характеристики” зазначено відомості щодо товару: шолом балістичний “VELMET BALLISTIC HELMET” та чохол до бронежилету “PERUN 4-20 RB BLACK”. 
Відповідно до платіжної інструкції від 25.12.2023 № 3277 Запорізькою обласною прокуратурою 27.12.2023 за Договором перераховано на користь ТОВ “ВЕЛМЕТ” 222 000грн, у тому числі ПДВ у розмірі 37000,00 грн. 
Факт укладення договору, як і факт поставки та оплати Товару визнаються сторонами.
Придбані товари (шоломи кевларові та тактичні плитоноски) передано для використання під час виконання службових обов`язків до відділу протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту Запорізької обласної прокуратури, що підтверджується накладними-вимогами на відпуск (внутрішнє переміщення) матеріалів від 25.12.2023 та від 02.01.2024. 
Рахунковою палатою на підставі Плану роботи Рахункової палати на 2024 рік, а також Доручення на здійснення заходу державного фінансового контролю (аудиту) від 27.03.2024 № 07-145 проведено фінансовий аудит в Запорізькій обласній прокуратурі, за результатами якого складено акт від 31.07.2024 № 01- 21-10/131. 
Згідно з указаним актом під час аудиту встановлено, що в порушення вимог пункту 32 підрозділу 2 розділу XX “Перехідні положення” Податкового кодексу України постачальником – ТОВ “ВЕЛМЕТ” нараховано податок на додану вартість по операціям з постачання на території України спеціальних засобів індивідуального захисту для потреб правоохоронних органів, внаслідок чого завищено в бухгалтерському обліку первісну вартість 20 об`єктів необоротних матеріальних активів спеціального призначення на суму 37 000 гривень. 
Листами від 19.06.2024 № 34-80ВИХ-24 та від 20.06.2024 № 34-80ВИХ-24 Запорізька обласна прокуратура зверталася до ТОВ “ВЕЛМЕТ” із пропозицію повернути надмірно сплачені кошти у розмірі 37000,00 грн, проте товариство листами від 19.06.2024 №19/06-01 та від 28.06.2024 № 28/06-01 відмовило у поверненні коштів.
За інформацією Державної податкової служби України від 19.11.2024 № 14608/5/99-00-08-01-04-05 ТОВ “ВЕЛМЕТ” виписано та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 27.12.2023 № 98. Номенклатура: шолом балістичний “VELMET BALLISTIC HELMET” за кодом УКТ ЗЕД 6506 10 80 00, у кількості 10 шт. за ціною 13 750 грн та чохол до бронежилету “PERUN 4-20 RB BLACK” за кодом УКТ ЗЕД 6307 у кількості 10 шт. за ціною 4 750 грн. ПДВ за зазначеною накладною включено товариством до складу податкових зобов`язань. Проведеною документальною плановою виїзною перевіркою ТОВ “ВЕЛМЕТ” за період з 01.01.2017 по 31.12.2023 не встановлено заниження податкових зобов`язань та платежів до бюджету. 
За наслідками розгляду позову господарським судом прийнято оскаржуване рішення у даній справі.
Частково задовольняючи позов, Господарський суд врахував факт сплати Запорізькою обласною прокуратурою відповідачеві вартості товару (шолом балістичний “VELMET BALLISTIC HELMET” у кількості 10 штук) із ПДВ, що суперечить положенням підпункту 1 пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України, відповідач, як одна із сторін зобов`язання, набув кошти, сплачені за вказаний товар як ПДВ, без достатньої правової підстави.
Разом із цим, оскільки товар чохол до бронежилету “PERUN 4-20 RB BLACK” не підлягає звільненню від оподаткування ПДВ, порушень у цій частині та підстав для стягнення безпідставно набутих коштів суд не вбачає.
Відтак, з огляду на наведене, суд задовольнив позов про стягнення з відповідача суми ПДВ у розмірі 27 500 грн.

8. Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду першої інстанції.
Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1). Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 2). Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 4).
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника Позивача, дослідивши доводи, наведені в апеляційній скарзі, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а рішення господарського суду залишити без змін, виходячи з наступного.
Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" від 15.03.2022 №2120-ІХ, який набув чинності 17.03.2022, були внесені зміни, зокрема, до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, та відповідними змінами до пункту 32 Підрозділу 2 Розділу ХХ Податкового кодексу України передбачено режим звільнення від оподаткування ПДВ операцій із ввезення та постачання на митній території України окремих товарів для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони.
Згідно пп. 1 пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що тимчасово, на період проведення антитерористичної операції та/або здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації, та/або запровадження воєнного стану відповідно до законодавства, звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з ввезення на митну територію України та постачання на митній території України: 
- спеціальних засобів індивідуального захисту (каски, виготовлені відповідно до військових стандартів або технічних умов, чи їх еквіваленти, що класифікуються у товарній підкатегорії 6506 10 80 00 згідно з УКТ ЗЕД та спеціально призначені для них компоненти (тобто підшоломи, амортизатори, утримуючі системи тощо), що класифікуються у товарній підкатегорії 6507 00 00 00 згідно з УКТ ЗЕД; 
- бронежилети (у тому числі плитоноски), що класифікуються у товарній підкатегорії 6211 43 90 00 згідно з УКТ ЗЕД), виготовлених відповідно до військових стандартів або військових умов для потреб правоохоронних органів, Збройних Сил України та інших військових формувань, добровольчих формувань територіальних громад, утворених відповідно до законів України, інших суб`єктів, що здійснюють боротьбу з тероризмом відповідно до закону та/або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації; 
- ниток та тканин (матеріалів), що класифікуються у товарних підкатегоріях 3920 10 89 90, 3920 61 00 00, 3921 90 60 00, 5402 11 00 00, 5407 10 00 00, 5603 14 10 00 та 6914 90 00 00 згідно з УКТ ЗЕД, для виготовлення бронежилетів та шоломів. 
Предметом договору про закупівлю товару № 236 від 18.12.202 є шолом балістичний “VELMET BALLISTIC HELMET” у кількості 10 шт. та чохол до бронежилету “PERUN 4-20 RB BLACK” у кількості 10 шт.
У податковій накладній від 27.12.2023 № 98 ТОВ “ВЕЛМЕТ” зазначено код УКТ ЗЕД шоломів балістичних “VELMET BALLISTIC HELMET” – 6506 10 80 00, отже зазначений товар за цим кодом відноситься до переліку, визначеного підпункту 1 пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України.
Відповідність шоломів військовим стандартам підтверджується характеристикою запропонованого товару у порівняльній таблиці від 05.12.2023 № 05/12-16 та паспортами на шоломи балістичні “VELMET BALLISTIC HELMET” партія № 1, вироби з № 72 по № 81, згідно з якими товар відповідає ДСТУ 8835:2019, ТУ У 32.9-37347778-008:2022, стандартам НАТО NIJ STD 0106/01 та НАТО STANAG 2920. 
Матеріалами справи підтверджено та не заперечується сторонами належність товару шолом балістичний “VELMET BALLISTIC HELMET”, який був предметом закупівлі за договором про закупівлю товару № 236 від 18.12.2023, до переліку, визначеного підпункту 1 пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України
Відтак, матеріалами справи підтверджено належність товару шолом балістичний “VELMET BALLISTIC HELMET”, який був предметом закупівлі за договором про закупівлю товару № 236 від 18.12.2023, до переліку, визначеного підпункту 1 пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України
В свою чергу, позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що чохли до бронежилету “PERUN 4-20 RB BLACK”, які були предметом закупівлі за договором про закупівлю товару № 236 від 18.12.2023, підлягають звільненню від оподаткування ПДВ позивачем, у зв`язку з чим Господарським судом обгрунтовно відмовлено в стягненні суми 9500, 00 грн.
Як зазначив суд першої інстанції у своєму рішенні, доказів безпосередньої участі Запорізької обласної прокуратури у здійсненні боротьби з тероризмом відповідно до закону та/або участі у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації також не надано, а лише зазначено, що відділом протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту Запорізької обласної прокуратури здійснюється нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальних провадженнях за фактами здійснення обстрілів цивільної інфраструктури регіону. 
З моменту передачі придбаного за Договором майна до відділу протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту Запорізької обласної прокуратури, воно активно використовується прокурорами для забезпечення особистої безпеки під час виконання службових обов`язків, пов`язаних із фіксацією та документуванням воєнних злочинів на території міста Запоріжжя та області, а використання шоломів та бронежилетів є критично необхідним. 
Унаслідок регулярних ракетних та авіаційних обстрілів дана територія ураження залишається небезпечною через загрозу повторних атак або детонації нерозірваних боєприпасів. У таких умовах робота прокурорів з розслідування воєнних злочинів вимагає підвищеного рівня захисту, що забезпечується використанням сучасного захисного спорядження. 
Таким чином, отримані шоломи та плитоноски стали важливим елементом матеріально-технічного забезпечення роботи прокурорів відділу протидії злочинам, вчиненим в умовах збройного конфлікту Запорізької обласної прокуратури, що дозволяє якісно та ефективно виконувати службові обов`язки, пов`язані з фіксацією та документуванням злочинів, вчинених в умовах збройного конфлікту за місцем дислокації та із виїздом за його межі, забезпечення особистої безпеки прокурорів, безперебійної комунікації (зв`язку) тощо. 
Отже, вказане, на думку апеляційного суду, свідчить про те, що договором фактично передбачено, що кінцевим отримувачем товарів є один із суб`єктів визначених підпунктом 5 пункту 32 підрозділу ХХ Податкового кодексу України.
За викладених обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що оскільки замовником за вказаним договором є Запорізька обласна прокуратура, яка виконує службові обов`язки, пов`язані із фіксацією та документуванням воєнних злочинів на території міста Запоріжжя та області, а використання шоломів та бронежилетів є необхідним, операція з постачання шоломів балістичних “VELMET BALLISTIC HELMET”, які були предметом закупівлі за договором товару № 236 від 18.12.2023, звільняється від оподаткування, що свідчить про безпідставне включення до ціни суми податку на додану вартість, чим порушено підпункт 5 пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПК України, а сплачені кошти у сумі 27500 грн 00 коп. є безпідставно набутими відповідачем.
Відповідно до статті 1212 Цивільного кодексу України безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею в себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 Цивільного кодексу України).
Загальна умова частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі цієї статті тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.
Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.
У випадку, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 Цивільного кодексу України може бути застосована тільки після того, як така правова підстава у встановленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.
Положення глави 83 Цивільного кодексу України "Набуття, збереження майна без достатньої правової підстави" застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Для виникнення зобов`язання з безпідставного збагачення необхідна наявність наступних умов: 1) збільшення майна в однієї особи (вона набуває нові цінності, збільшує кількість та вартість належного їй майна або зберігає майно, яке неминуче мало б вибути із її володіння); 2) втрата майна іншою особою, тобто збільшення або збереження майна в особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою; 3) причинний зв`язок між збільшенням майна в однієї особи і відповідною втратою майна іншою особою; 4) відсутність достатньої правової підстави для збільшення майна в однієї особи за рахунок іншої особи, тобто обов`язковою умовою є збільшення майна однієї сторони (набувача), з одночасним зменшенням його в іншої сторони (потерпілого), а також відсутність правової підстави (юридичного факту) для збагачення. Відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином, тобто мала місце помилка, обман, випадковість або інші підстави набуття або збереження майна, які не можна віднести до підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, передбачених нормами статті 11 Цивільного кодексу України.
Зокрема, набуття відповідачем як однією зі сторін зобов`язання коштів за рахунок іншої сторони не в порядку виконання договірного зобов`язання, а поза підставами, передбаченими договором, внаслідок перерахування на рахунок відповідача понад вартість товару, який було поставлено, виключає застосування до правовідносин сторін норм зобов`язального права, а є підставою для застосування положень статті 1212 Цивільного кодексу України.
В пункті 37 постанови від 01.06.2021 у справі №916/2478/20 КГС ВС висловив правову позицію, що хоча ПДВ й включається до ціни товару, однак не є умовою про ціну в розумінні цивільного та господарського законодавства, оскільки не може встановлюватися (погоджуватися чи змінюватися) сторонами за домовленістю, тобто в договірному порядку. Відповідач як одна із сторін зобов`язання набув зазначені кошти за рахунок іншої сторони не в порядку виконання договірного зобов`язання, що виключає застосування до правовідносин сторін норм зобов`язального права, а поза підставами, передбаченими договором поставки, внаслідок їх перерахування на рахунок відповідача понад вартість товару, який було поставлено, тобто на підставі статті 1212 ЦК України.
Велика Палата Верховного Суду в пункті 84 постанови від 07.02.2024 у справі №910/3831/22 зазначила, що зобов`язання повернути безпідставно набуте майно виникає в особи безпосередньо з норми статті 1212 ЦК України на підставі факту набуття нею майна (коштів) без достатньої правової підстави або факту відпадіння підстави набуття цього майна (коштів) згодом. Виконати таке зобов`язання особа повинна відразу після того, як безпідставно отримала майно або як підстава такого отримання відпала. Це зобов`язання не виникає з рішення суду. Судове рішення в цьому випадку є механізмом примусового виконання відповідачем свого обов`язку з повернення безпідставно отриманих коштів, який він не виконує добровільно.
Отже, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що враховуючи факт сплати Запорізькою обласною прокуратурою відповідачеві вартості товару (шолом балістичний “VELMET BALLISTIC HELMET” у кількості 10 штук) із ПДВ, що суперечить положенням підпункту 1 пункту 32 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України, відповідач, як одна із сторін зобов`язання, набув кошти, сплачені за вказаний товар як ПДВ, без достатньої правової підстави, а тому спірна сума підлягає поверненню на підставі ст.1212 ЦК України.
Підсумовуючи вищевикладене, судова колегія вважає, що викладені у апеляційній скарзі аргументи не можуть бути підставами для скасування судового рішення місцевого господарського суду, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи та ґрунтуються на неправильному тлумаченні Скаржником норм матеріального та процесуального права, що в сукупності виключає можливість задоволення апеляційної скарги.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.
У справі "Руїз Торіха проти Іспанії", ЄСПЛ вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів Скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" ( Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006 р. ).
Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
У даній справі суд дійшов висновку, що Скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.
З огляду на приписи ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини від 23.02.2006 р." Конвенція застосовується судами України як частина національного законодавства, а практика ЄСПЛ, через рішення якого відбувається практичне застосування Конвенції, застосовується судами як джерело права.
Отже, доводи заявника апеляційної скарги про порушення норм матеріального та процесуального права судом попередньої інстанцій під час прийняття оскаржуваного процесуального документу не знайшли свого підтвердження.
За змістом ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст. 276 ГПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин та з урахуванням меж розгляду апеляційної скарги в порядку ст. 269 ГПК України, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржуване рішення слід залишити без змін.

10. Судові витрати.
У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, згідно вимог ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на Скаржника.
На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 269, 270, 273, 275 - 285, 287 ГПК України, Центральний апеляційний господарський суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “ВЕЛМЕТ” у справі №908/600/25 - залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Запорізької області від 23.06.2025р. у справі №908/600/25 - залишити без змін.
Витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Скаржника.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачено ст. ст. 286-289 ГПК України. 

Головуючий суддя І.М. Кощеєв

Суддя М.О.Дармін

Суддя О.В. Чус