Номер провадження 2/754/1172/26
Справа №362/6518/25
РІШЕННЯ 
Іменем України

12 січня 2026 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого судді - Галась І.А.
при секретарі - Кирилова А.А.
а відсутності сторін
розглянувши у відкритому судовому засіданні позов Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області до ОСОБА_1 про стягнення заподіяної шкоди, 
В С Т А Н О В И В:
Представник Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області - Присяжнюк І.В. звернулася до суду в порядку цивільного судочинства з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь ГУ ПФУ у Київській області завдану шкоду у розмірі 21 397,33 грн. Відстрочити ГУ ПФУ у Київській області сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі
Позовна заява обґрунтована тим, що на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в м. Києві, перебував громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та отримував пенсію по інвалідності, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , електронна пенсійна справа №104650019461.
ID-картка НОМЕР_1 , видана 17.07.2020 органом №8017, РНОКПП НОМЕР_2 .
Виплата пенсії ОСОБА_1 здійснювалась шляхом перерахування пенсійних коштів на його рахунок № НОМЕР_3 , відкритий в ПАТ КБ « Приватбанк», встановлена дата виплати 23 число щомісячно.
ОСОБА_1 звернувся із заявою про призначення пенсії від 05.09.2024 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області.
На підставі вищезазначеної заяви і доданих до неї документів, зокрема виписки з акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії АВ №1100880 про встановлення ОСОБА_1 третьої групи інвалідності з 18.07.2024 терміном до 01.08.2025, та керуючись Закону України « Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 №1058-ІV ОСОБА_1 було призначено пенсію по інвалідності з 18.07.2024.
ОСОБА_1 було повідомлено про обов`язок письмово повідомити органи, що призначають і виплачують пенсію, про зміну відомостей, які можуть вплинути на пенсійне забезпечення, про що свідчить його особистий підпис у заяві.
26.03.2025 вих. №4848/9 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області надійшов лист Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області від 26.03.2025 №0400-011101-9/60484 про направлення за належністю копії Акту приймання - передачі Витягів з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи від державної установи «Український державний науко досвідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України» від 05.03.2025 №16 та Витяг від 06.02.2025 №245 про не встановлення групи інвалідності з 18.07.2024 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та скасувати попереднього рішення медико-соціальної експертної комісії, яким йому було встановлено інвалідність.
Враховуючи вищезазначені обставини, виплату пенсії по інвалідності ОСОБА_1 було припинено та утворилася переплата пенсії за період з 18.07.2024 до 31.03.2025 у розмірі 99068,87. (службова записка від 15.04.2025 №7883/04-16).
Листом від 07.04.2025 №1000-0402-8/46524 Головне управління Пенсійного фонду України в Київській області звернулося до ПАТ КБ « Приватбанк» з проханням повернути пенсійні кошти за жовтень 2024 року - березень 2025 року на загальну суму 99068,87 грн. Кошти банком повернуті в межах наявного залишку в сумі 6270,00 грн., про що повідомлено листом від 09.04.2025 №20.1.0.0/7-250408/72418-БТ (вх..від 15.04.2025 №10571/8).
Сума надміру виплачених коштів ОСОБА_1 за період з 18.07.2024 до 31.03.2025 становить 92798,87 грн. з урахуванням повернутих коштів банківською установою.
З метою досудового врегулювання спору листом Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 15.05.2025 №1000-0404-8/66515 ОСОБА_1 повідомлено про суму надміру виплачених коштів пенсії, а також надано реквізити для їх добровільного повернення.
Оскільки правомірна вимога Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про повернення коштів залишена без реагування, добровільно кошти не повернуті, то вони підлягають стягненню з ОСОБА_1 у судовому порядку.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28 серпня 2025 року справу передано для розгляду за підсудністю до Деснянського районного суду міста Києва.
Ухвалою суду від 14 жовтня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у порядку спрощеного позовного провадження у справі з викликом сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився. 
Відповідач в судове засідання не з`явився про місце, дату та час розгляду справи повідомлений належним чином.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили.
Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, а також з метою дотримання розумних строків її розгляду суд вважає за можливе справу розглянути в порядку спрощеного позовного провадження за відсутності заперечень проти такого розгляду справи з боку сторін, що відповідає вимогам ст.279 ЦПК України.
Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, з наступних підстав.
Суд в межах заявлених позовних (стаття 13 ЦПК України) вимог та наданих сторонами доказів по справі встановив наступні обставини та правовідносини.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як вбачається із змісту поданої позовної заявина обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в м. Києві, перебував громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та отримував пенсію по інвалідності, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , електронна пенсійна справа №104650019461.
ID-картка НОМЕР_1 , видана 17.07.2020 органом №8017, РНОКПП НОМЕР_2 .
Виплата пенсії ОСОБА_1 здійснювалась шляхом перерахування пенсійних коштів на його рахунок № НОМЕР_3 , відкритий в ПАТ КБ « Приватбанк», встановлена дата виплати 23 число щомісячно.
ОСОБА_1 звернувся із заявою про призначення пенсії від 05.09.2024 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області.
На підставі вищезазначеної заяви і доданих до неї документів, зокрема виписки з акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії АВ №1100880 про встановлення ОСОБА_1 третьої групи інвалідності з 18.07.2024 терміном до 01.08.2025, та керуючись Закону України « Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 №1058-ІV ОСОБА_1 було призначено пенсію по інвалідності з 18.07.2024.
ОСОБА_1 було повідомлено про обов`язок письмово повідомити органи, що призначають і виплачують пенсію, про зміну відомостей, які можуть вплинути на пенсійне забезпечення, про що свідчить його особистий підпис у заяві.
26.03.2025 вих. №4848/9 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області надійшов лист Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області від 26.03.2025 №0400-011101-9/60484 про направлення за належністю копії Акту приймання - передачі Витягів з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи від державної установи « Український державний науко досвідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України» від 05.03.2025 №16 та Витяг від 06.02.2025 №245 про не встановлення групи інвалідності з 18.07.2024 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та скасувати попереднього рішення медико-соціальної експертної комісії, яким йому було встановлено інвалідність.
Враховуючи вищезазначені обставини, виплату пенсії по інвалідності ОСОБА_1 було припинено та утворилася переплата пенсії за період з 18.07.2024 до 31.03.2025 у розмірі 99068,87. (службова записка від 15.04.2025 №7883/04-16).
Листом від 07.04.2025 №1000-0402-8/46524 Головне управління Пенсійного фонду України в Київській області звернулося до ПАТ КБ « Приватбанк» з проханням повернути пенсійні кошти за жовтень 2024 року - березень 2025 року на загальну суму 99068,87 грн. Кошти банком повернуті в межах наявного залишку в сумі 6270,00 грн., про що повідомлено листом від 09.04.2025 №20.1.0.0/7-250408/72418-БТ (вх..від 15.04.2025 №10571/8).
Сума надміру виплачених коштів ОСОБА_1 за період з 18.07.2024 до 31.03.2025 становить 92798,87 грн. з урахуванням повернутих коштів банківською установою.
З метою досудового врегулювання спору листом Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 15.05.2025 №1000-0404-8/66515 ОСОБА_1 повідомлено про суму надміру виплачених коштів пенсії, а також надано реквізити для їх добровільного повернення.
У судовому засіданні встановлено, що на сьогоднішній день заборгованість відповідачем не сплачена.
Відповідно до положень частини першої статті четвертої Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. 
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частина 2 ст. 16 ЦК України передбачає способи захисту цивільних прав та інтересів.
Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду, порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджене порушення було обґрунтованим.
Неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб`єктивних прав та обов`язків особи, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст. 81 ЦПК України).
Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві, виступає органом, уповноваженим державою виконувати відповідні функції у даних правовідносинах.
Статтею 46 Конституції України передбачено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій визначені Законом України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" № 1058-ІУ.
Згідно ч.1 ст. 36 ЗУ "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається непрацездатним членам сім`ї померлого годувальника, які були на його утриманні, за наявності в годувальника на день смерті страхового стажу, який був би необхідний йому для призначення пенсії по III групі інвалідності, а в разі смерті особи, яка виконала функцію донора анатомічних матеріалів людини, пенсіонера або осіб, зазначених у частині другій статті 32 цього Закону, а також у разі смерті (загибелі) особи внаслідок поранення, каліцтва, контузії чи інших ушкоджень здоров`я, одержаних під час участі у масових акціях громадського протесту в Україні з 21 листопада 2013 року по 21 лютого 2014 року за євроінтеграцію та проти режиму Януковича (Революції Гідності), - незалежно від тривалості страхового стажу. При цьому дітям пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається незалежно від того, чи були вони на утриманні годувальника.
Відповідно до ч.2 ст.36 ЗУ "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" непрацездатними членами сім`ї вважаються: діти (у тому числі діти, які народилися до спливу 10 місяців з дня смерті годувальника) померлого годувальника, які не досягли 18 років або старші цього віку, якщо вони стали особами з інвалідністю до досягнення 18 років.
Відповідно до ст. 102 Закону України «Про пенсійне забезпечення», пенсіонери зобов`язані повідомляти органу, що призначає пенсії, про обставини, що спричиняють зміну розміру пенсії або припинення її виплати, про що відповідач був повідомлений і мається його підпис у заяві про призначення пенсії. У разі невиконання цього обов`язку і одержання у зв`язку з цим зайвих сум пенсії пенсіонери повинні відшкодувати органу, що призначає пенсію, заподіяну шкоду.
Відповідно до ч.1 ст.1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до частини 1 статті 49 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» територіальні органи Пенсійного фонду України наділені правом своїми рішеннями припинити виплату пенсії у випадках, передбачених цим Законом.
Стаття 1215 ЦК України встановлює випадки, коли набуте особою без достатньої правової підстави майно за рахунок іншої особи не підлягає поверненню.
Так, не підлягають поверненню безпідставно набуті: заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача.
Отже, закон встановлює два виключення із цього правила: по-перше, якщо виплата вказаних платежів є результатом рахункової помилки з боку особи, яка проводила цю виплату; по-друге, у разі недобросовісності з боку набувача.
Правильність виконаних розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презумуються, тому тягар доказування рахункової помилки та недобросовісності набувача покладено на платника відповідних грошових коштів.
Саме до таких правових висновків дійшов Верховний Суд у Постанові по справі № 711/1509/17 від 12.12.2018 року, Постанові Верховного Суду від 21 червня 2018 року у справі 554/1809/17, Постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року у справі 307/2100/16-ц та Постанові Верховного Суду від 13.04.2020 року у справі № 487/2596/17, провадження 61-123св18.
Таким чином, повернення надмірно сплачених сум пенсій передбачає стягнення зазначених сум у випадку, якщо така надмірна сплата відбулась з вини пенсіонера, а саме, через зловживання, зокрема у випадку надання недостовірної інформації або взагалі ненадання відповідної інформації.
Суд встановив, що ОСОБА_1 не виконав свій обов`язок щодо своєчасного повідомлення позивача, про зміну відомостей, які можуть вплинути на пенсійне забезпечення.
Сума надміру виплачених коштів ОСОБА_1 за період з 18.07.2024 до 31.03.2025 становить 92798,87 грн. 
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4-13, 76 81, 89, , 258, 259, 263-268, 273, 280-282, 354,355 ЦПК України, суд-
У Х В А Л И В:
Позов Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області до ОСОБА_1 про стягнення заподіяної шкоди- задовольнити.
Стягнути з  ОСОБА_1 на користь Головного управління Пенсійного фонду України у Київській областізаподіяну шкоду в розмірі 92798 гривень 87 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя: