ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 
4 грудня 2025 року                                                                   м. Чернівці
справа № 717/1745/25
провадження №22-ц/822/928/25
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого        Перепелюк І. Б. 
суддів: Височанської Н. К., Лисака І.Н. 
секретар Паучек І.В. 
розглянувши апеляційну скаргу Фермерського господарства «Украгро» на ухвалу Кельменецького районного суду Чернівецької області від 18 вересня 2025 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Украгро» про визнання відсутнім права оренди на земельну ділянку та витребування земельної ділянки,

встановив:
Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Фермерського господарства «Украгро» про визнання відсутнім права оренди на земельну ділянку та витребування земельної ділянки.
Просив призначити по справі почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання : «Чи виконаний підпис у Додатковій угоді від 09.12.2020 року до договору оренди земельної ділянки № 145 від 26.08.2013 року укладеної між ОСОБА_1 та фермерським господарством «Украгро», який знаходиться у графі «Орендодавець» розділу «Підписи сторін» ОСОБА_1 чи іншою особою ?».

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
Ухвалою Кельменецького районного суду Чернівецької області від 18 вересня 2025 року призначено почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Науково-дослідному центру судової експертизи у сфері інформаційних технологій та інтелектуальної власності (м. Київ, вул. Л. Українки, буд.26, Інд.01133).
На вирішення експерта поставлено питання:
«Чи виконаний підпис у Додатковій угоді від 09.12.2020 року до договору оренди земельної ділянки № 145 від 26.08.2013 року укладеної між ОСОБА_1 та фермерським господарством «Украгро», який знаходиться у графі «Орендодавець» розділу «Підписи сторін» ОСОБА_1 чи іншою особою?»
        Витребувано з матеріалів цивільної справи № 717/398/24 за позовом ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Украгро» про визнання договору оренди та додаткової угоди недійсними, скасування державної реєстрації договору оренди земельної ділянки та витребування земельної ділянки, яка перебувала у провадженні Кельменецького районного суду Чернівецької області, такі документи (в оригінали) для передачі їх експерту на дослідження:
- Договір № 3023 від 10 травня 2024 року про надання послуг з поводження з побутовими відходами;
- Договір оренди земельної частки (пай) від 15 січня 2001 року;
- форму індивідуальної реабілітації інваліда № 429;
- заяву від 8 жовтня 2008 року;
- Договір № 54909 «банківські продукти»;
- Акт обстеження пасіки № 6 від 4 березня 2024 року;
- екзаменаційну картку водія;
- трудову книжку № НОМЕР_1 ;
- квитанцію № 126 від 26 жовтня 2020 року;
- квитанцію № 18 від 20 серпня 2021 року;
- акт обстеження пасіки № 5 від 11 березня 2025 року;
- заяви про надання відстрочки від призову за 2023 та 2024 роки;
- Додаткову угоду до Договору оренди земельної ділянки (а.с. 126) № 145 від 26 серпня 2013 року;
- пенсійну справу ОСОБА_1 (а.с. 128);
- розписку про отримання платіжної картки (а.с. 142);
- Договір про відкриття та обслуговування рахунку (а.с. 143);
- Додаток № 1 до зазначеного договору (а.с. 144);
- Додаток № 1 до зазначеного договору (а.с. 146);
- форму 1(а.с. 209);
- Заяву ОСОБА_1 від 28 березня 2025 року (а.с. 225).
 Передано експерту для дослідження цивільну справу № 717/1745/25 та відібрані від ОСОБА_1 вільні зразки підпису та почерку.
Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України. Зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги
В апеляційній скарзі Фермерського господарства «Украгро» просить скасувати ухвалу Кельменецького районного суду Чернівецької області від 18 вересня 2025 року.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
В апеляційній скарзі Фермерського господарства «Украгро» вважає ухвалу суду незаконною, прийнятою внаслідок порушення норм процесуального права.
Посилається на те, що в матеріалах цивільної справи № 717/1398/24 вже міститься наданий позивачем суду висновок експерта від 15.08.2024 року № СЕ-19/126-24/7757-ПЧ. 
Також, в матеріалах справи міститься повідомлення експерта № 188/25-28 про неможливість надання висновку за результатами проведеної почеркознавчої експертизи
На даний час позивач просить суд в даній справі призначити вже третю експертизу при цьому позивачем не надано будь яких інших матеріалів для проведення повторної почеркознавчої експертизи.
Для вирішення питання стосовно можливості призначення проведення повторної почеркознавчої експертизи підпису позивача у спірних документах є наявність почеркового матеріалу, в якому відображені ознаки підпису позивача, та у зв`язку з їх ненаданням, вказана експертиза проведена бути не може, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити. 
Крім того, звертає увагу суду на те, що згідно стаття 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Позивачем не було надано жодних доказів фальсифікації спірного договору оренди земельної ділянки. Тому, клопотання позивача про призначення почеркознавчої експертизи є намаганням затягнути розгляд справи.
Відповідач проти проведення експертизи в Науково - дослідному центрі судової експертизи у сфері інформаційних технологій та інтелектуальної власності (м. Київ) яка є приватною установою, а наполягає на проведенні експертизи в Івано-Франківському відділені КН7ТІСК. який є державною експертною установою та регіонально обслуговує територію Івано-Франківської області та Чернівецької області, і має більше спеціалістів та з кращим досвідом. Так само суд першої інстанції в своїй ухвалі жодним чином не обґрунтував чому проведення експертизи слід доручити саме нікому невідомій установі - Науково - дослідному центру судової експертизи у сфері інформаційних технологій та інтелектуальної власності (м. Київ) і при цьому ще і конкретному експерту, а не іншій установі. Тим більше в матеріалах справи немає жодних доказів того, що вказана установа взагалі проводить данні експертизи, має відповідних експертів.

Мотивувальна частина
Обставини справи, встановлені судом
Встановлено, що ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Фермерського господарства «Украгро» про визнання відсутнім права оренди на земельну ділянку та витребування земельної ділянки.
Просив призначити по справі почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання, чи виконаний підпис у Додатковій угоді від 09.12.2020 року до договору оренди земельної ділянки № 145 від 26.08.2013 року укладеної між ОСОБА_1 та фермерським господарством «Украгро», який знаходиться у графі «Орендодавець» розділу «Підписи сторін» ОСОБА_1 чи іншою особою ?

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Апеляційний суд вважає, що ухвала суду першої інстанції відповідає зазначеним вище вимогам закону.
Під час розгляду справи в апеляційному порядку суд апеляційної інстанції, керуючись ст. 367 ЦПК України, переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд першої інстанції задовольняючи клопотання, посилався на те, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, необхідні спеціальні знання, у зв`язку із чим суд вважав за необхідне призначити по справі судову почеркознавчу експертизу та зупинити провадження по справі до закінчення проведення експертизи.
В силу ст.129 Конституції України, ст.2 ЦПК України до основних засад (принципів) судочинства належить змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ст. ст. 76, 79 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ч.1 80, ч.1 ст.81, ст. 89 ЦПК України достатніми є доказами, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті.
Обов`язок доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, якими суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою. Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22 квітня 2021 року у справі № 904/1017/20. 
Велика Палата Верховного Суду в постановах від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19; від 16 листопада 2021 року у справі № 904/2104/19, провадження № 12-57гс21, неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язку вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс.
Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).
Згідно положень ст. ст. 103, 104 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Обов`язок доказування невідповідності підпису позивача на оспорюваному договорі процесуальний закон покладає на позивача, а тому саме він зобов`язаний це доводити, зокрема в спосіб, визначений законом, шляхом проведення в справі судової почеркознавчої експертизи.
З огляду на предмет і підстави заявленого позивачем позову, з`ясування питання ідентифікації виконавця підпису у Додатковій угоді від 09.12.2020 року до договору оренди земельної ділянки № 145 від 26.08.2013 року, при проведенні судової почеркознавчої експертизи має визначальне значення для встановлення обставин справи та є способом реалізації основоположних засад цивільного судочинства — змагальності сторін, доведеності та переконливості їх доводів та доказів перед судом.
Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи у цій справі, оскільки без залучення спеціальних знань у галузі почеркознавства неможливо буде встановити дійсні обставини справи, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Встановлення вищевказаних обставин має істотне значення для вирішення цієї справи.
Доводи апелянта, що це вже третя експертиза у справі є безпідставними, оскільки, з матеріалів справи вбачається, що судової почеркознавчої експертизи в даній справі проведено не було, а повідомлення експерта про неможливість надання висновку за результатами проведеної почеркознавчої експертизи, не є підставою для відмови у призначенні даної експертизи. 
Відповідач не погоджується і з визначеною судом експертною установою, посилаючись на те, що зокрема в Івано-Франківському відділені КН7ТІСК більше спеціалістів та кращий досвід. Однак, такі доводи є безпідставними, оскільки жодних доказів на підтвердження упередженості, непрофесійності, та інших сумнівів щодо експертної установи, апелянтом не зазначено. З ЄДР вбачається, що Науково – дослідний центр судової експертизи у сфері інформаційних технологій та інтелектуальної власності Міністерства Юстиції України (м. Київ) є діючою експертною установою, ліцензованими експертами якої серед інших проводяться і почеркознавчі експертизи. 
Враховуючи зазначене, підстав для скасування ухвали суду першої інстанції не вбачається.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги
Ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, що відповідно до ст. 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції – без змін.
Керуючись ст. 367, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу Фермерського господарства «Украгро» залишити без задоволення.
Ухвалу Кельменецького районного суду Чернівецької області від 18 вересня 2025 року залишити без мін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Судді                                                         І.Б. Перепелюк

Н.К. Височанська

І.Н.Лисак