Кагарлицький районний суд Київської області 
_____________________________________________________________________________
11.02.2026 	Справа №: 368/2221/25	

провадження 3/368/65/26
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.02.2026 року м.Кагарлик Київської області 	  	

Кагарлицький районний суд в складі:
Головуючий - суддя Закаблук О.В.
При секретарі - Токовенко Н.О.
За участі інших учасників:
Прокурор - Вдовенко Л.М.

Особа, у відношенні якої складено протокол ОСОБА_1 

- розглянувши матеріали адміністративної справи, яка надійшла від НП України Департаменту стратегічних розслідувань управління стратегічних розслідувань в Київській області, у відношенні  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м.Миронівка, громадянка України, паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 18 квітня 2023 року, РНОКПП: НОМЕР_2 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , суд, -
в с т а н о в и в :
30.12.2025 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшов адміністративний матеріал № 368/2221/25, провадження№ 3/368/685/25 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м.Миронівка, громадянка України, паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 18 квітня 2023 року, РНОКПП: НОМЕР_2 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , щодо притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-6 КУпАП. 
30.12.2025 року автоматизованою системою документообігу суду для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В.
Згідно з протоколом № 4133 від 23.10.2025 року ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки присяжного Миронівського районного суду Київської області, являючись суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, згідно з пп. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. З Закону №1700-VII та приміткою до ст. I726 КУпАП, на якого поширюється дія Закону №1700-VII, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 розділу VII, несвоєчасно 03.10.2025, без поважних причин, подала щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 1726 КУпАП.
Вказане правопорушення вчинено при наступних обставинах: Рішенням Обухівської районної ради Київської області VIII скликання від 28.12.2022 № 291.15.111 «Про затвердження списку присяжних Миронівського районного суду Київської області» на громадянку ОСОБА_2 покладено виконання обов`язків присяжного зазначеного суду.
Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного етану громадян щодо актового запису про зміну імені від 09.10.2025 № 00054086809 ОСОБА_2 28.03.2023 змінила своє прізвище на « ОСОБА_3 »
Отже, ОСОБА_1 має статус присяжного Миронівського районного суду Київської області.
Згідно з ч. 2 ст. 63 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» присяжні виконують обов`язки, визначені пунктами 1, 2, 4-6 частини 7 статті 56 Закону №1700-VIL
Відповідно до п. 6 ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» присяжні повинні виконувати вимоги та дотримуватися обмежень, установлених законодавством у сфері запобігання корупції.
Згідно з пп. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. З Закону №1700-VII судді, судді Конституційного Суду України, Голова, заступник Голови, члени, дисциплінарні інспектори Вищої ради правосуддя, керівник служби дисциплінарних інспекторів Вищої ради правосуддя та його заступник, посадові особи секретаріату Вищої ради правосуддя, Голова, заступник Голови, члени, інспектори Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, посадові особи секретаріату цієї Комісії, посадові особи Державної судової адміністрації України, присяжні (під час виконання ними обов`язків у суді), є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.
У відповідності до абзацу 16 ч. 1 ст. 1 Закону №1700-VII суб`єкти декларування - особи, зазначені у п. 1, пп. «а» і пп. «в» п. 2, п. 4 і п. 5 ч. 1 ст. З цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.
Слід зазначити, що ключовим моментом, який зобов`язує присяжного подавати декларацію, є не сам його статус, а поєднання статусу з виконанням обов`язків у суді.
Згідно з листом Миронівського районного суду Київської області скерованого заступнику керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області Гресь Дарі`ї від 12.08.2025 №01-15/10/2025 встановлено, що присяжний Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 в 2023 році виконувала покладені на неї обов`язки присяжного цього суду в справі № 371/750/23 провадження № 2-о/371 /2/24 та в справі №371/1151/23 провадження №2-о/3 71/4/24.
Отже, ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки присяжного Миронівського районного суду Київської області, є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону №1700-VII та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.
Згідно з приміткою до ст. 1726 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин 1 та 2 статті 45 Закону №1700-VII зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Частиною 1 ст. 45 Закону №1700-VII визначено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в»-«ґ» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація:), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону №1700-VІІ Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти НАЗК підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону №1700-VІІ.
Відповідно до підпункту пп. 1 п. 2 розділу II Порядку заповнення та подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом НАЗК від 23.07.2021 №449/21 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 29.07.2021 за №987/36609, щорічна декларація - декларація, яка подається відповідно до частини першої статті 45 Закону №1700-УІІ (щороку), абзацу другого частини другої статті 45 Закону №1700-УІІ (після припинення діяльності (після звільнення) у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.
Тобто, у ОСОБА_1 виник обов`язок подати щорічну декларацію за 2023 рік, упродовж часу з 00:00 год, 01.01.2024 по 23:59 год. 31.03.2024 (граничний строк).
01.04.2024 в 00:00 год. ОСОБА_1 порушила порядок, передбачений ст. 45 розділу VII «Фінансовий контроль» Закону №1700-VII.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_1 в 2023 році виконувала покладені на неї обов`язки присяжного Миронівського районного суду Київської області в справі № 371/750/23 провадження № 2-о/371/2/24 та справі № 371/1151/23 провадження N° 2-о/371/4/24, то вона була суб`єктом, на якого поширюються вимоги Закону №1700-УІІ, а отже, повинна була подати щорічну декларацію за 2023 рік до 31.03.2024 включно.
Відповідно до публічно доступної інформації, оприлюдненої на офіційному сайті НАЗК (https://portal.nazk.gov.ua), щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік ОСОБА_1 подала лише 03.10.2025 о 10 год. 13 хв., тобто несвоєчасно без поважних причин.
Будучи опитаною в телефонному режимі ОСОБА_1 пояснила, що в 2023 році брала участь в судових засіданнях, а про необхідність подання щорічної декларації за 2023 рік не знала тому подала її несвоєчасно 03.10.2025.
Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.
Абзацом 10 ч. 1 ст. 1 Закону №1700-VII визначено, що правопорушення, пов`язане з корупцією, - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною в ч.1 ст. 3 цього закону, за яке законом установлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.
Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону №1700-VII за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.
Частиною 1 ст. 1726 КУпАП установлено, що несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, -
тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 1726 КУпАП, є формальним, оскільки не передбачає настання наслідків, водночас суб`єкт правопорушення усвідомлює протиправність вчиненого ним діяння (дії або бездіяльності).
Виходячи із диспозиції ч. 1 ст. 1726 КУпАП, несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування є адміністративним правопорушенням, пов`язаним з корупцією, що вчиняється суб`єктом декларування, який усвідомив, що його бездіяльність у неподанні (без поважних причин) декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування в строки встановлені Законом №1700- VII, призвела до порушення Закону №1700-VII (тобто є протиправною) і подальше свідоме неподання декларації може призвести до кримінальній відповідальності за статтею З663 Кримінального кодексу України, суб`єкт декларування, з метою припинення такого порушення і небажання бути притягнутим до кримінальної відповідальності, вже після пропуску строків подання декларації умисно подає декларацію і бажає так чинити, при цьому розуміє, що тим самим фактично визнає свою провину і викриває себе у вчиненні адміністративного правопорушення за несвоєчасне її подання.
Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення за несвоєчасне неподання декларації буде відсутня у разі об`єктивної неможливості вчасного її подання, тобто поважних причин (неналежна робота Реєстру, хвороба, інша непереборна сила, що унеможливлює вчасне подання декларації) і подальше несвоєчасне подання декларації не утворює складу адміністративного правопорушення, окрім випадків, коли суб`єкт правопорушення вже після усунення таких причин, свідомо бездіє тривалий час і не подає декларацію.
Відповідно до листа НАЗК від 19.09.2025 №47-06/77701-25 встановлено, що станом на 19.09.2025 ОСОБА_1 в Реєстрі не реєструвалася та відповідно ніяких документів не подавала. Разом з цим встановлено, що ОСОБА_1 подала свою щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 рік лише 03.10.2025 (вже після відведеного законодавством терміну), тобто несвоєчасно.
Зазначене підтверджує умисел декларанта на несвоєчасну подачу цієї декларації та легковажне ставлення до визначеного Законом №1700-VІІ обов`язку.
Обов`язком суб`єкта декларування є знання і безумовне виконання вимог Закону №1700-VІІ, у тому числі вимог його статті 45 розділу VII «Фінансовий контроль».
Уповноваженою посадовою особою Національної поліції України під час збору доказів не встановлено будь-яких підстав та причин, які перешкоджали б ОСОБА_1 вчасно подати щорічну декларацію за 2023 рік.
Датою вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, є дата закінчення етапу подання та оприлюднення відповідно до Закону №1700-VII щорічних декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, тобто 00 год. 00 хв. 01.04.2024.
Місце вчинення правопорушення в даному випадку є невизначеним, оскільки ОСОБА_1 мала можливість подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, через мережу Інтернет в будь-якому місці. Але оскільки остання є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, під час виконання обов`язків присяжного Миронівського районного суду Київської області, то місцем вчинення правопорушення слід вважати місцезнаходження зазначеного суду, а саме: Київська обл., Обухівський р-н, місто Миронівка, вул. Першотравнева, 3.
Часом виявлення правопорушення є момент складення протоколу, оскільки зібрані матеріали та фактичні дані потребують ґрунтовного аналізу і опрацювання, після чого уповноваженим суб`єктом може бути зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення. Процесуально такий висновок оформляється у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення.
Дії уповноваженої особи, що має право складати протоколи, до моменту його складення можуть свідчити лише про виявлені окремі ознаки правопорушення, але факт, що виявлене діяння містить склад адміністративного правопорушення (встановлено об`єкт, об`єктивну сторона, суб`єкт, суб`єктивну сторона), зазначається тільки при складанні протоколу і саме з дати його складання слід рахувати строк накладання стягнення, який зазначається при складенні протоколу про адміністративне правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Згідно із роз`ясненнями Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, скероване 11.09.2018 голові Національної поліції України, визначений ст. 254 КУпАП строк для складання протоколу починає свій відлік лише після того як у посадової особи, уповноваженої складати протокол, буде достатньо фактичних даних для висновку про наявність у діях чи бездіяльності особи вини у вчиненні правопорушення, наявності всіх достатніх даних для заповнення та складання протоколу, а моментом виявлення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення є момент, коли особа, уповноважена на складання протоколу, здобула можливість за участі особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, здійснити дії, визначені ч.ч. 2-4 ст. 256 КУпАП, в тому числі щодо надання пояснень.
Таким чином, датою виявлення вчиненого правопорушення слід вважати день складання протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки на момент складання протоколу були зібрані усі необхідні докази, що в сукупності свідчать про наявність ознак складу правопорушення, та існувала можливість вручити вказаний протокол особі, виконавши дії, визначені ч.ч. 2- 4 ст. 256 КУпАП.
Зазначена позиція щодо строків виявлення правопорушення кореспондується з позицією Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду України стосовно дати виявлення правопорушення: висновок про виявлення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а саме сукупності його об`єктивних і суб`єктивних ознак, особа, яка уповноважена складати протокол про таке правопорушення, робить виключно шляхом оформлення та підписання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією (листи від 09.04.2021 №1089/0/2-21 та від 21.09.2021 №701/0/158-21). 
Першочерговою справою держави та загальними засадами протидії корупції є запобігання корупційним та пов`язаним із корупцією правопорушенням.
Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційиих правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, а отже не можуть бути визнані як малозначимі.
Отже, відсутність суспільної шкоди від адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, так само як і відсутність шкідливих наслідків від нього не є тими необхідними та достатніми підставами для застосування вимог статті 22 КУпАП.
Системний аналіз норм КУпАП визначає завдання, яке полягає у встановленні винних і забезпеченні правильного застосування законодавства з тим, щоб до кожного правопорушника були застосовані справедливі заходи адміністративного примусу.
Таким чином, незалежно від виду суб`єкту та його службової діяльності, рангу та інших характеристик його обов`язком є діяти лише в рамках закону (дозволено робити тільки те, що дозволено законом статті 6 Конституції України).
Відповідно до ч. 4 ст. 277 КУпАП «строк розгляду адміністративних справ про адміністративні корупційні правопорушення зупиняється судом у разі якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне корупційне правопорушення, умисно ухиляється від явки до суду або з поважних причин не може туди з`явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо)».
Слухання адміністративної справи було призначено на 09 год. 00 хв. 29.01.2026 року.
29.01.2026 року судове засідання відкладено на 13 год. 00 хв 11.02.2026 року, - в зв`язку з неявкою ОСОБА_1 . 
В судовому засіданні, яке відбулося 11.02.2026 року прокурор Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області Вдовенко Леся Михайлівна підтримала протокол про адміністративне правопорушення № 4133 від 23.10.2025 року та просила притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та накласти штраф у розмірі 850 грн.
В судовому засіданні, яке відбулося 11.02.2026 року ОСОБА_1 вину визнала в повному обсязі.
Вищевказані обставини справи доводяться матеріалами справи, а саме:
- протоколами про адміністративне правопорушення № 4133 від 23.10.2025 року;
- копією інформацією про особу;
- копією паспорта та РНОКПП ОСОБА_1 ;
- витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про зміну імені;
- інформацією Обухівської районної ради Київської області;
- копією рішення від 28.12.2022 року;
- копією додатку до рішення районної ради № 291.15.VІІІ;
- копією додатку до рішення районної ради 28.12.2022 року № 291.15. VІІ; 
- копією інформації Миронівського районного суду;
- копією повідомлення від 25.12.2023 року № 01-23/9/23;
- витягом з ЄДРД;
- копія відповіді Національного агентства з питань запобігання корупції;
- науково-експертним висновком;
- копією повідомлення № 04-18/10-1584 від 11.09.2018 року;
- копією положення.
Отже, відповідно до вимог ст. 172-6 ч.1 КУпАП відповідальність за вказане адміністративне правопорушення настає у разі несвоєчасного подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Щодо призначення виду та міри покарання, то суд зазначає наступне:
- так, санкція ч. 1 ст. 172-6 Куп АП передбачає наступні адміністративні стягнення:
- штраф від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. 
Суд вважає за необхідне застосувати в даному випадку до ОСОБА_1 адміністративне стягнення, а саме:
- штраф у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (що становить станом на час винесення постанови 850 грн).
Судові витрати по справі.
Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку покладено таке стягнення.
Відповідно до Закону України «Про судовий збір» із правопорушника необхідно стягнути судовий збір в розмірі 665 гривень 60 копійок.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 172-6 ч. 1, 283, 284 КУпАП, ЗУ «Про судовий збір», суд, -
П О С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1  ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м.Миронівка, громадянка України, паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 18 квітня 2023 року, РНОКПП: НОМЕР_2 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -
- визнати винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КупАП, та, -
- піддати адміністративному стягненню у вигляді 850 гривень.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м.Миронівка, громадянка України, паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 18 квітня 2023 року, РНОКПП: НОМЕР_2 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -
- на користь держави судовий збір в розмірі 605 (шістьсот п`ять) грн. 60 коп. 
Строк звернення до виконання постанови протягом трьох місяців з наступного дня після набрання постановою законної сили.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду.
Роз`яснити правопорушнику, що у разі несплати штрафу в установлений ст. 307 КУпАП строк, постанова буде надіслана для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем його проживання. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення відповідно до вимог ст. 308 КУпАП з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу; витрати на облік зазначених правопорушень.
Суддя: О.В. Закаблук