ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
15.01.2026	Справа № 910/12346/25	
Господарський суд міста Києва у складі судді Полякової К.В., за участі секретаря судового засідання Саруханян Д.С., розглянувши за правилами загального позовного провадження матеріали справи
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мистецький культурологічний центр" 
до Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" 
про стягнення 2208131,08 грн.

за участі представників:
від позивача: Мироновська А.О.
від відповідача: Мужевська Є.Л.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Мистецький культурологічний центр" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" про стягнення 1 107 307,00 грн. збитків для відновлення пошкодженого приміщення за адресою: м. Київ, вул. Євгена Чикаленка (Пушкінська), 25, площею 298,60 кв.м., 690 004,88 грн. упущеної вигоди, 21 000,00 грн. витрат на проведення технічного обстеження та 10 000,00 грн. витрат на проведення оцінки збитків.
Позовні вимоги обґрунтовані поверненням відповідачем приміщення з оренди в неналежному стані, що спричинило завдання позивачу збитків.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.10.2025 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення її недоліків. 
09.10.2025 через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.10.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Протокольною ухвалою суду від 13.11.2025 задоволено клопотання відповідача про долучення доказів від 13.11.2025 до матеріалів справи.
Протокольною ухвалою суду від 18.12.2025 задоволено заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог, у зв`язку з чим подальший розгляд справи здійснюється з урахуванням збільшення. Також, судом задоволено клопотання відповідача про долучення доказів до матеріалів справи та відзиву з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог.
Одночасно, протокольною ухвалою суду від 18.12.2025 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про призначення будівельно-технічної експертизи. 
Згідно з положеннями статті 99 ГПК України суд, за клопотанням учасника справи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.
Водночас, відповідачем не доведено наявності сукупності визначених частиною 1 статті 99 ГПК України умов для призначення у справі судової експертизи.
У відзиві на позовну заяву та заяву про збільшення розміру позовних вимог відповідачем зазначено, що позивачем не доведено факт порушення відповідачем договору оренди та пошкодження орендованого майна, що не входило би до критеріїв нормального зносу, не доведено причинно-наслідкового зв`язку між пошкодженнями та діями відповідача. Крім того, позивачем не надано доказів того, що ним вчинялись заходи щодо передачі приміщення в оренду після розірвання договору з відповідачем.
У відповіді на відзив позивач зауважив, що наданими ним доказами підтверджується, що виявлені пошкодження приміщення не є результатом нормального зносу, у зв`язку з чим позивач зазнав збитків. Також, за час неможливості використання приміщення позивач поніс збитки у вигляді неотриманого доходу від оренди приміщення.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Згідно з витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №27227218 від 06.09.2010 позивач є власником об`єкта нерухомості - нежитлового приміщення за адресою: м. Київ, вул. Євгена Чикаленка (Пушкінська), 25 (літера А), площею 298.60кв.м., що складається з приміщень з №1 по №19 (групи приміщень №1).
27.08.2019 між позивачем (орендодавець) та відповідачем (орендар) укладено договір оренди приміщення, відповідно до пункту 1.1 якого орендодавець зобов`язується передати орендареві, а орендар зобов`язується прийняти в тимчасове користування (оренду) приміщення, визначене в договорі, за плату та на обумовлений строк для здійснення господарської діяльності.
У пункті 1.2 договору вказано, що приміщення, яке передається в оренду за договором, знаходиться за адресою:01004, м. Київ, вул. Пушкінська, 25 (літера А), площею 298.60кв.м., що складається з приміщень з №1 по №19 (групи приміщень №1).
Відповідно до пункту 1.3 договору відновна вартість приміщення, що передається в оренду, із врахуванням індексації, становить 1 724 400,00 грн. без ПДВ.
За положеннями пункту 2.2. договору орендна плата підлягає сплаті до 15 числа поточного місяця за поточний, із розрахунку 750,00 грн (без ПДВ) за 1 кв.м., всього 223 950,00 грн. (без ПДВ) за перший місяць оренди.
У пункті 3.2 договору визначені, зокрема, наступні зобов`язання орендодавця: 3.2.6. Відновити Приміщення у випадку погіршенні технічного стану орендованого приміщення з вини орендодавця; 3.2.8. Відшкодувати Орендарю вартість витрат на поліпшення Приміщення (капітальний ремонт, реконструкцію). За узгодженням сторін вартість витрат на поліпшення Приміщення може бути зарахована в рахунок орендної плати за цим Договором.
Відповідно до пунктів 4.2.4. договору орендар зобов`язується відновити Приміщення у випадку погіршенні технічного стану орендованого приміщення з вини орендаря; 4.2.6. Повернути Приміщення орендодавцеві у стані, в якому Приміщення було одержане, з урахуванням нормального зносу.
Пунктом 6.8 договору передбачено, що сторона-порушник, а також її Посадові особи зобов`язуються відшкодувати іншій Стороні в повному обсязі понесені їй у зв`язку із зазначеними в п.6.6., п.9, п.10 діями/бездіяльністю збитки, в тому числі, але не виключно: упущену вигоду (не отриманий доход), матеріальний і моральний збиток. 
Відповідно до акту здачі-приймання приміщення від 11.12.2019 до договору оренди від 27.08.2019, орендодавець передав, а орендар прийняв у користування приміщення згідно договору оренди 01004, м. Київ, вул. Пушкінська, 25 (літера А) та має загальну площу 298,6 кв.м.
У подальшому, сторонами укладені додаткові угоди щодо зміни розміру орендної плати, а саме: за додатковою угодою від 30.04.2020 про зміну орендної плати із розрахунку 525,00 грн (без ПДВ) за 1 кв.м., всього 156 765,00 грн. (без ПДВ) за місяць оренди; додатковою угодою від 18.04.2022 з 01.04.2022 сторони погодили розмір орендної плати із розрахунку гривень за 525грн. За 1кв. м. (без ПДВ), всього 156765,00 гривень (без ПДВ) за місяць оренди; додатковою угодою від 13.10.2022 з 01.12.2022 і до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, сторони погодили розмір орендної плати із розрахунку 636грн. за 1кв. м. (без ПДВ), всього 189909,60 гривень (без ПДВ) за місяць оренди.
Також, додатковою угодою від 13.10.2022 внесені зміни до п. 7.1. Договору щодо продовження строк його дії до « 30» листопада 2022 року з автоматичною пролонгацією договору на тих самих умовах на строк, встановлений при укладанні Договору у разі якщо жодна із сторін не повідомить про припинення його дії іншу сторону.
Листом від 11.04.2025 №E.18.0.0.0/4- 250411/67403 відповідач повідомив позивача про дострокове розірвання договору на підставі пункту 4.1.10 договору.
У свою чергу, позивач листом №08/05-2024 від 08.05.2025 повідомив відповідача, що лист отримано з запізненням унаслідок направлення на електронну адресу минулого керівника, а також зазначив, що приміщення знаходиться в непридатному стані, що потребує врегулювання, враховуючи що відповідач станом на 08.05.2025 продовжує звільняти приміщення та це може призвести до виникнення додаткових пошкоджень.
Надалі, позивач звертався до відповідача з листами №14/05-2025 від 14.05.2025, №20/05-2025 від 20.05.2025 із пропозиціями врегулювання питання усунення недоліків приміщення.
Листом вiд 30.05.2025 №E.18.0.0.0/4-250530/4454 відповідач повторно направив вимогу про розірвання договору та запропонував передати приміщення 02.06.2025, а також надіслав проєкт акту приймання-передачі приміщення, із пунктом щодо добровільної компенсації за пошкодження приміщення без визначення суми.
05.06.2025 листом № 06/06-2025 позивач повторно звернувся до відповідача з пропозицією складання дефектного акту за результатами спільного огляду приміщення 02.06.2025 року.
У листі від 09.06.2025 №E.18.0.0.0/4-250609/45292 відповідач просив з`явитися належним чином уповноважену особу з боку позивача 11.06.2025 для повернення приміщення з фіксацією недоліків в акті приймання-передачі, та разом із листом надіслав проєкт акту, який містив пункт щодо добровільної компенсації збитків.
11.06.2025 сторонами за участі запрошеного представника Київської ТПП Плотян Дарини Сергіївни складено Акт приймання-передачі приміщення з оренди з відображенням в акті фото-фіксації стану приміщення. В акті зазначено, що орендар вважає, що приміщення повертається в належному стані, придатному для використання за цільовим призначенням, стан приміщення відповідає стану на момент його отримання в оренду, з урахуванням нормального зносу. Орендодавець вважає, що приміщення повертається в неналежному стані та має ряд зауважень до стану приміщення, а саме: 1) Стіни приміщення площею 719м.кв. пошкоджені, мають отвори, потребують зняття опорядження, перешліфовки, зняття шпалер, грунтовки, фарбування; 2) 320м.кв. стін потребують часткового шпатлювання та фарбування; 3) Вікна та двері приміщення (загальна площа 116м.кв.) функціонально пошкодженні, необхідно відновлення функцій закривання; 4) Підлога площею 298,60м.кв. пошкоджена, потребує демонтаж опорядження, укладання нового ламінату на підкладку з встановленням нових плінтусів (285м.пог.); 5) На 2-му поверсі 45.3м.кв стелі потребує ремонту: перешліфовки, шпатлювання, шліфовки, грунтовки, фарбування; 6) Покриття сходів потребує відновлення; 7) 2 світильники потребують ремонту (відсутність розсіювачів); 8) У с/в та на сходовій клітині розбита та тріснута плитка, що потребує заміни; 9) 2 гранітні плити на вхідних сходах пошкоджені та потребують заміни; 10) На вхідних сходах наявні 4 отвори від кріплень, потребують ремонту; 11) 2 дверних полотна мають значні пошкодження, потребують заміни; 12) На стелі тріснута плитка «Армстронг», потребує заміни; 13) Необхідно демонтувати касову зону з пластиковими панелями та перегородками; 14) Віконні жалюзі пошкоджені (потребують заміни); 15) Відсутня кришка від балконного залізного ролету; 16) Траса кондиціонерів (короби) пошкоджені.
У подальшому, листом № 26/06-2025 від 26.06.2025 позивач повідомив відповідача про проведення технічного обстеження та запропонував бути присутнім під час огляду приміщення фахівцем.
Згідно зі звітом № 013/25 ТЗ про проведення попереднього обстеження будівельних конструкцій та експлуатаційної придатності об`єкта об`єкт нерухомості нежитлове приміщення площею 298.6кв.м. за адресою: м. Київ, вул. Євгена Чикаленка, 25, що належить ТОВ «Мистецький культурологічний центр» від 01.08.2025, технічний стан приміщення є непридатним для нормальної експлуатації внаслідок невчасного здійснення (не виконання) поточного ремонту приміщення (наявні пошкодження внутрішнього опорядження приміщень, стін, стелі та покриття підлог, вікон, дверей, які не є результатом нормального зносу). Даний звіт складений на замовлення позивача Асоціацією «Група винахідників та науковців «Оберігбудреставрація» на підставі договору про виконання технічного обстеження від 15.07.2025 № 013/25ТЗ та акту приймання-передачі наданих послуг від 25.07.2025 на суму 22000 грн.
У зв`язку з цим, 04.08.2025 позивач направив на електронну адресу відповідача претензію № 04/08-2025 про відшкодування збитків у сумі 1863269,74грн., завданих пошкодженням приміщення.
Відповідно до звіту від 29.09.2025 (дата проведення оцінки: 02.09.2025) про оцінку майна: Майнового збитку, що завданий ТОВ «Мистецький культурологічний центр» (код ЄДРПОУ 35828569) в результаті пошкодження оздоблення нежитлових приміщень з №1 по №19 (групи приміщень №1) площею 298,6 м.кв., що розташовані за адресою: 01004, м. Київ, Шевченківський р-н, вулиця Євгена Чикаленка (Пушкінська), буд. 25 (літера А), розмір нанесених позивачу збитків у результаті пошкодження приміщення становить 1 107 307,00 грн. Даний висновок складений суб`єктом оціночної діяльності Приватним підприємством «Аверті» на замовлення позивача на підставі договору про проведення незалежної оцінки від 02.09.2025, акту приймання-передачі виконаних робіт від 30.09.2025 на суму 10000 грн.
Частинами 1 та 2 статті 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. 
Пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. 
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).
Відповідно до статті 759 ЦК України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. 
За положеннями статті 779 ЦК України наймач зобов`язаний усунути погіршення речі, які сталися з його вини. У разі неможливості відновлення речі наймодавець має право вимагати відшкодування завданих йому збитків. Наймач не відповідає за погіршення речі, якщо це сталося внаслідок нормального її зношення або упущень наймодавця. 
Відповідно до частини 1 статті 785 ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. 
У статті 776 ЦК України передбачено, що поточний ремонт речі, переданої у найм, провадиться наймачем за його рахунок, якщо інше не встановлено договором або законом. Капітальний ремонт речі, переданої у найм, провадиться наймодавцем за його рахунок, якщо інше не встановлено договором або законом. Капітальний ремонт провадиться у строк, встановлений договором. Якщо строк не встановлений договором або ремонт викликаний невідкладною потребою, капітальний ремонт має бути проведений у розумний строк.
Із умов договору оренди приміщення від 27.08.2019 слідує, що орендар зобов`язався відновити приміщення у випадку погіршенні технічного стану орендованого приміщення з вини орендаря; повернути приміщення орендодавцеві у стані, в якому приміщення одержане, з урахуванням нормального зносу (пункт 4.2.4. договору).
Як слідує зі звіту № 013/25 ТЗ про проведення попереднього обстеження будівельних конструкцій та експлуатаційної придатності об`єкта об`єкт нерухомості нежитлове приміщення площею 298.6кв.м. за адресою: м. Київ, вул. Євгена Чикаленка, 25, що належить ТОВ «Мистецький культурологічний центр» від 01.08.2025, технічний стан приміщення є непридатним для нормальної експлуатації внаслідок невчасного здійснення (не виконання) поточного ремонту приміщення (наявні пошкодження внутрішнього опорядження приміщень, стін, стелі та покриття підлог, вікон, дверей, які не є результатом нормального зносу).
Судом ураховано, що відповідач надав до матеріалів справи заявки на проведення ремонтних робіт, акти здачі-прийняття виконаних будівельних/ремонтних робіт за період 29.12.2013 - 21.08.2024 на підтвердження проведення ремонту приміщення в період дії договору оренди приміщення від 27.08.2019 року.
Однак, згідно з актом приймання-передачі приміщення повернуто з оренди 11.06.2025, у той час як доказів проведення поточного ремонту протягом останнього року дії договору оренди матеріали справи не містять.
При цьому, зі змісту наданих відповідачем заявок та актів слідує, що в період 2023-2024 року відповідачем проведено лише прокладання кабелю, монтаж розетки, демонтаж та монтаж серцевини замка, регулювання дверей.
Водночас, згідно зі звітом від 29.09.2025 (дата проведення оцінки: 02.09.2025) про оцінку майна: Майнового збитку, що завданий ТОВ «Мистецький культурологічний центр» (код ЄДРПОУ 35828569) в результаті пошкодження оздоблення нежитлових приміщень з №1 по №19 (групи приміщень №1) площею 298,6 м.кв., що розташовані за адресою: 01004, м. Київ, Шевченківський р-н, вулиця Євгена Чикаленка (Пушкінська), буд. 25 (літера А), розмір нанесених позивачу збитків у результаті пошкодження приміщення становить 1 107 307,00 грн. У висновку міститься попередження, що експерт був обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, згідно ст. 384 КК України.
Судом прийняті до уваги зауваження відповідача про те, що огляд приміщення та складання звіту здійснено в вересні 2025 року, хоча приміщення повернуто з оренди ще в червні 2025 року.
Разом із цим, у висновку вказано, що оцінювачем проведено 17.09.2025 обстеження приміщень, та використано в роботі звіт № 013/25 ТЗ про проведення попереднього обстеження будівельних конструкцій та експлуатаційної придатності об`єкта станом на 01.08.2025 року.
Суд зауважує, що відповідачем, у свою чергу, не доведено визначення у звіті від 29.09.2025 додаткових пошкоджень приміщення, ніж зазначено в акті приймання-передачі приміщення з оренди від 11.06.2025, підписаного обома сторонами.
Згідно з частинами 1, 3 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Одночасно, підстав для відхилення наданого позивачем звіту від 29.09.2025 про оцінку майна судом не встановлено.
З огляду на зазначене, оскільки відповідач не повернув позивачу приміщення з оренди у стані, в якому приміщення одержане, з урахуванням нормального зносу, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для покладення на відповідача відповідальності у вигляді стягнення збитків.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Неодержаний дохід (упущена вигода) - це рахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на доказах, які підтверджують реальну можливість отримання певних грошових сум, якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення. Якщо ж кредитор не вжив достатніх заходів, щоб запобігти виникненню збитків чи зменшити їх, шкода з боржника не стягується.
Позивач повинен довести, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.05.2018 у справі №750/8676/15-ц).
Для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. 
Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності).
Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо.
Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. 
Так, на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. У свою чергу, відповідачу потрібно довести відсутність його вини у завданні збитків позивачу.
Відсутність хоча б одного із перелічених елементів, що утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.
Із матеріалів справи вбачається, що повернення відповідачем 11.06.2025 приміщення з оренди позивачу здійснено всупереч частині 1 статті 785 ЦК України, пункту 4.2.4. договору в неналежному технічному стані, що підтверджується актом від 11.06.2025, звітом № 013/25 ТЗ про проведення попереднього обстеження будівельних конструкцій та експлуатаційної придатності об`єкта, звітом від 29.09.2025 про оцінку майна.
Таким чином, суд вважає доведеною позивачем наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки відповідача, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою і збитками, у той час як відповідачем не доведено відсутність вини в завданні збитків позивачу.
З огляду на наведене, з відповідача підлягають стягненню 1 107 307 грн. збитків, завданих позивачу пошкодженням приміщення.
При вирішенні спору щодо стягнення упущеної вимоги в сумі 1 069 824 08 грн. судом установлено, що остання розрахована за період із 12.06.2025 по листопад 2025 року, виходячи з розміру встановленої у договорі від 27.08.2019 орендної плати 189909,60 грн. на місяць.
Судом прийнято до уваги, що позивач розмістив оголошення в мережі інтернет за посиланнями: https://dom.ria.com/uk/realty-dolgosrochnaya-arenda-ofisnye-pomescheniya-kiev-tsentr-evgeniya-chikalenko-pushkinskaya-ulitsa-31882319.html, https://rieltor.ua/commercials-rent/view/11961033/, однак станом на листопад 2025 року спірне приміщення в оренду не передано, доказів протилежного до матеріалів справи сторонами не надано.
Ураховуючи що після повернення приміщення з оренди його технічний стан не відповідав тому, в якому приміщення передавалося в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, та не був відновлений, грошові кошти в рахунок відшкодування завданих збитків відповідачем при поверненні приміщення не сплачено, суд дійшов висновку про доведеність позивачем правових підстав для стягнення упущеної вигоди в сумі 1 069 824 08 грн.
Також, на відповідача покладаються 21000 грн. витрат на проведення технічного обстеження, 10000 грн. витрат на проведення оцінки збитків, понесення позивачем яких підтверджується платіжними інструкціями від 31.07.2025 № 2923, від 03.09.2025 № 2938, від 01.10.2025 № 2956 відповідно.
Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Понесені позивачем витрати по оплаті судового збору відповідно до статі 129 ГПК України покладаються на відповідача.
Керуючись статтями 86, 129, 232, 236-241 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Мистецький культурологічний центр" задовольнити повністю.
Стягнути з Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" (01001 м. Київ, вул. Грушевського, 1 Д; ідентифікаційний код 14360570) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Мистецький культурологічний центр" (01004, м. Київ, вул. Чикаленка Євгена, буд. 25; ідентифікаційний код 35828569) 1 107 307 (один мільйон сто сім тисяч триста сім) грн. збитків, 1 069 824 (один мільйон шістдесят дев`ять тисяч вісімсот двадцять чотири) грн. 08 коп. упущеної вигоди, 21 000 (двадцять одну тисячу) грн. витрат на проведення технічного обстеження, 10 000 (десять тисяч) грн. витрат на проведення оцінки збитків, а також 33121 (тридцять три тисячі сто двадцять одну) грн. 97 коп. витрат зі сплати судового збору.
Видати наказ після набрання рішенням законної сили.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Повне судове рішення складено: 28.01.2026 року.

Суддя К.В. Полякова