19.01.2026     Справа № 363/5534/25 

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 січня 2026 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:
головуючого–судді        Чіркова Г.Є., 
при секретарі         Пчолкіну М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,
встановив:
представник позивача звернулася до суду з даним позовом, в якому, посилаючись на зміну складу сім`ї позивача, просить зменшити розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_1 на підставі судового наказу Вишгородського районного суду Київської області від 18 вересня 2023 року на користь відповідачки на утримання дочки – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/4 частини на 1/6 частину всіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_4 , але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, і не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку.
Представник відповідачки подала до суду відзив, в якому просила у задоволенні позову відмовити. Зазначила, що сам по собі факт народження у позивача дитини в іншому шлюбі та перебування його дружини у відпустці по догляду за дитиною не є безумовною підставою для зменшення розміру аліментів. Відповідно до усталеної практики Верховного Суду, зменшення розміру аліментів можливе лише за умови доведення істотного погіршення матеріального стану платника аліментів, чого позивач у цій справі належними, допустимими та достатніми доказами не підтвердив. Також зазначила, що внаслідок ракетних ударів по Україні з боку країни агресора, з метою безпеки, збереження життя та здоров`я дитини на час воєнного стану в Україні, відповідачка виїхала разом з дочкою до Федеративної Республіки Німеччина, де перебуває і дотепер, у зв`язку з чим з серпня 2025 року не має змоги працювати, а відтак єдиним її доходом є допомога, яку вона отримує від країни ФРН та аліменти, які сплачує позивач на утримання дитини. За таких обставин вважає, що зменшення розміру аліментів у цьому випадку не лише суперечитиме інтересам дитини, а й поставить відповідачку в більш скрутне матеріальне становище, чим буде порушено принцип рівності батьків щодо утримання спільної дитини. Отже, зменшення розміру аліментів без доведення погіршення майнового стану позивача суперечитиме інтересам дитини, принципу рівності батьків щодо обов`язку утримання дитини та не буде спрямоване на забезпечення належного рівня її життя, з урахуванням того, що відповідачка фактично позбавлена можливості працювати та має обмежені джерела доходу.
Представник позивача подала до суду відповідь на відзив, в якому просила позовну заяву задовольнити. Зазначила, що відповідно до ч. 1 ст. 192 СК України зміна сімейного стану платника аліментів є передбаченою законом підставою для перегляду розміру аліментів. Народження у позивача ще однієї дитини створює новий обов`язок утримання, зумовлює перерозподіл його доходів та підлягає обов`язковому врахуванню судом з метою забезпечення балансу інтересів усіх дітей. При цьому, сімейне законодавство України виходить із принципу рівності прав та обов`язків батьків щодо кожної дитини незалежно від черговості її народження, а тому право однієї дитини на утримання не може реалізовуватися за рахунок іншої. Закон не покладає на платника обов`язку забезпечувати одну дитину за рахунок обмеження матеріального забезпечення іншої. Отже, народження у позивача ще однієї дитини є законною підставою для зменшення розміру аліментів відповідно до ст. 192 СК України, а доводи відповідача про інше є безпідставними та такими, що суперечать нормам сімейного законодавства України.
Представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримала та наполягала на їх задоволенні.
Представник відповідачки подала до суду заяву про розгляд справи без участі сторони відповідача, у задоволенні позову просила відмовити з підстав викладених у відзиві.
Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.
З матеріалів справи встановлено, що на підставі судового наказу Вишгородського районного суду Київської області від 18 вересня 2023 року з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання дочки – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , стягнуто аліменти в розмірі 1/4 його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, і не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 18 вересня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття.
З 07 липня 2021 року ОСОБА_1 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 07 липня 2021 року.
Від вказаного шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_5 мають двох малолітніх дочок – ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвами про народження серії НОМЕР_2 від 03 листопада 2021 року та серії НОМЕР_2 від 03 листопада 2021 року №561240 від 21 травня 2025 року.
Згідно довідки ПФУ форми ОК-5, дохід ОСОБА_1 за 2025 рік становить 243 778 грн. 91 коп.
Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує:
1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини;
2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів;
3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;
3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав;
3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів;
4) інші обставини, що мають істотне значення.
Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.
Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.
Згідно ч.ч. 1, 2, 5 ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття.
Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Згідно ч. 1 ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
У постанові КЦС ВС від 27 листопада 2024 року у справі №613/1404/23 зроблено висновок про те, що зміна матеріального становища платника аліментів у зв`язку з утриманням двох дітей, є самостійною підставою для зменшення розміру стягуваних із нього аліментів.
Беручи до уваги зазначений правовий висновок Верховного Суду, встановлені по справі обставини, враховуючи матеріальне становище сторін, наявність у позивача на утриманні двох малолітніх дочок (від іншого шлюбу) 2021 та 2025 року народження, і дружини, яка перебуває у декретній відпустці по догляду за новонародженою дитиною, а також те, що відповідачка разом з ОСОБА_3 , 2015 року народження, у зв`язку з воєнним станом виїхала за межі України, яка має обмежені джерела доходу, суд вважає можливим зменшити розмір аліментів згідно ст. 192 СК України з 1/4 частини на 1/6 частину всіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_1 , але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, і не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з дня набрання цим рішенням законної сили та до досягнення ОСОБА_3 повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 , і ти самим позовну заяву задовольнити.
При цьому, доводи відповідачки про відсутність підстав для зменшення розміру аліментів суд вважає необґрунтованими, оскільки встановлені у справі обставини свідчать не лише про зміну сімейного стану позивача, а й про істотне збільшення обсягу його обов`язків з утримання двох малолітніх дітей і непрацездатної дружини, що об`єктивно впливає на його матеріальне становище, коли будь-яких належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження свого матеріального становища ОСОБА_2 не подано.
Отже, позовні вимоги ґрунтуються на вимогах Закону й підлягають задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись статтями 259, 265, 268, 279 ЦПК України, 
вирішив:
позовну заяву задовольнити.
Зменшити розмір аліментів, які на підставі судового наказу Вишгородського районного суду Київської області від 18 вересня 2023 року щомісячно стягуються з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання дочки – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/4 частини на 1/6 частину всіх видів заробітку (доходу) ОСОБА_1 , але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, і не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з дня набрання цим рішенням законної сили та до досягнення ОСОБА_3 повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Повний текст судового рішення складено 28 січня 2026 року.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного рішення шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги. 
Позивач:  ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 . 
Відповідачка:  ОСОБА_2 , РНОКПП - НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Суддя