Справа № 991/181/26
Провадження 1-кс/991/186/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

12 січня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника скарги ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури,

В С Т А Н О В И В:

07.01.2025 р. до слідчого судді надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Скарга обґрунтовується тим, що ОСОБА_3 повідомлення від 02.12.2025 р. про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про скоєння працівником Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст. 365, ст. 355, ст. 368 КК України було направлено до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури 08.12.2025 р. засобами поштового зв`язку «Укрпошти».
Разом з тим, уповноваженими особами САП відомості про скоєння кримінальних правопорушень до ЄРДР внесені не були, у зв`язку з чим вважає, що уповноваженими особами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури порушено вимоги ст. 214 КПК України, та просить слідчого суддю зобов`язати уповноважених осіб САП внести зазначені в повідомленні від 02.12.2025 р. відомості про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань. 
Заявник скарги ОСОБА_3 , який належним чином - телефонограмою від 08.01.2026 р. (вих. № 991/181/26/598/2026) був повідомлений про час та місце розгляду скарги, у судовому засіданні 08.01.2026 р. (четвер), після оголошення слідчим суддею змісту скарги та доданих до неї матеріалів, заявив відвід слідчому судді ОСОБА_1 . 
Ухвалою слідчого судді ВАКС ОСОБА_5 від 09.01.2026 р. (п`ятниця) у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ВАКС ОСОБА_1 було відмовлено.
Заявник скарги ОСОБА_3 у судовому засіданні 12.01.2026 р. (понеділок) доводи скарги підтримав у повному обсязі, та просив її задовольнити.
Представник суб`єкта оскарження - Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, який належним чином - судовою повісткою від 07.01.2026 р. (вих. № 991/181/26/513/2026) повідомлений про час та місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, заперечення проти скарги не надав.
З огляду на стислі строки розгляду такої категорії справ, відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України неявка представника суб`єкта оскарження не перешкоджає розгляду скарги.
Заслухавши пояснення заявника скарги, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як передбачено ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Частиною 1 ст. 303 КПК України встановлений виключний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. 
На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк; 2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування; 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження; 4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки; 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; 8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу; 9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування; 10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом; 11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу.
У відповідності до ч. 2 ст. 33-1 КПК України слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до частини першої цієї статті, зокрема, щодо корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК України (статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, та кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК України), а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України. Водночас, повинна бути наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України.
Так, п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України, зокрема, передбачено таку умову, як вчинення кримінального правопорушення суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.
Як встановлено слідчим суддею, заявником ОСОБА_3 у повідомленні до САП зазначається про можливе вчинення злочину працівником Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 , якою було привласнено повноваження судді, кримінальних правопорушень, передбачених ст. 365, ст. 355, ст. 368 КК України, у зв`язку з чим розгляд скарги віднесено до підсудності ВАКС.
У відповідності до вимог ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Як встановлено слідчим суддею, ОСОБА_3 повідомлення від 02.12.2025 р. про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань було направлено до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури 08.12.2025 р. засобами поштового зв`язку «Укрпошти», що підтверджується додатками до скарги.
Але, скарга на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 від 29.12.2025 р. була направлена до ВАКС 29.12.2025 р. засобами поштового зв`язку «Укрпошти», та надійшла до ВАКС 07.01.2026 р., що підтверджується додатками до скарги.
Отже, слідчим суддею установлено, що заявник скарги ОСОБА_3 звернувся до суду з пропуском строку, встановленого ч. 1 ст. 304 КПК України, але, ураховуючи, що заявником подано до суду клопотання про поновлення пропущених встановлених законом строків, слідчий суддя вважає можливим поновити заявнику пропущений строк для звернення до суду. 
Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).
Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. 
Тобто, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення.
Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».
Слідчим суддею враховується, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.
Як встановлено слідчим суддею, в своєму повідомленні до САП заявник ОСОБА_3 зазначає, що працівник Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 , привласнивши повноваження судді, при розгляді його скарг і заяв виносила ухвали та постанови на користь третіх осіб всупереч норм законодавства, чим завдала ОСОБА_3 у період з 2012 р. по 2025 р. істотну моральну і майнову шкоду у розмірі 1 000 000 грн.
Отже, на думку заявника скарги, працівник Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 вчинила кримінальні правопорушення, передбачені статтями 365, 355, 368 КК України.
Але, на думку слідчого судді, ураховуючи, що викладені заявником скарги ОСОБА_3 обставини не містять будь-яких даних, які б свідчили про вчинення працівником Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 кримінальних правопорушень.
Отже, на думку слідчого судді, такі обставини не дають підстав стверджувати про наявність в діях судді будь-яких ознак кримінальних правопорушень, оскільки лише незгода з такими діями уповноваженої особи не вказує на те, що вони суперечать закону, містять неправдиві відомості, а також, що суддя шляхом зловживання владою та службовим становищем умисно завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам заявника.
Як передбачено ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:
1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;
1-1) скасування повідомлення про підозру;
2) зобов`язання припинити дію;
3) зобов`язання вчинити певну дію;
4) відмову у задоволенні скарги.
У відповідності до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.
Отже, ураховуючи, що подане ОСОБА_3 до САП повідомлення про внесення до ЄРДР відомостей про вчинення працівником Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст. 365, 355, 368 КК України фактично не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про те, що відсутня бездіяльність уповноважених осіб САП щодо невнесення відомостей до ЄРДР, у зв`язку з чим наявні підстави для відмови у задоволенні скарги.
На підставі викладеного, керуючись положеннями ст. 2, 214, 303, 306-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. 
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1