Справа № 710/1881/25 Провадження № 2/710/130/26 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11.02.2026 м. Шпола
Шполянський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого - судді – Сивоконя С.С.,
за участі секретаря судових засідань – Шпиці О.Е.,
розглянувши у судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лип`янської сільської ради Звенигородського району Черкаської області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_2 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини
ВСТАНОВИВ:
1. Описова частина.
Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
До Шполянського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява, в якій позивач просить визначити додатковий строк тривалістю у 3 (три) місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Аргументи учасників справи.
Позов обґрунтований наступним.
ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лип`янка, Звенигородського району, Черкаської області померла мати позивача ОСОБА_3 . За життя остання зробила заповідальне розпорядження, яким все майно, яке буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого б не складалося, а також все те, на що вона за законом матиме право, заповіла в рівних частинах: сину ОСОБА_1 , сину ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно, а саме: житловий будинок з надвірними спорудами, розташований в АДРЕСА_1 . Дізнавшись про наявність заповіту, позивач звернувся до приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Білоуса В.П., яким ОСОБА_1 було надано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №83219779 від 12.11.2025 (копія інформаційної довідки додається). Враховуючи, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , шестимісячний строк для прийняття спадщини закінчився 24 серпня 2024 року. Позивач вважав, що матір заповіла все своє майно його братові ОСОБА_2 , так як останній проживав в с. Лип`янка та мав змогу частіше навідувати матір і допомагати їй. Однак, після смерті матері, на початку червня 2024 року брат ОСОБА_2 повідомив позивачу, що матір заповіла все своє майно в рівних частинах обом синам. Розуміючи, що строк для прийняття спадщини спливає, однак в зв`язку з тим, що позивач працює на АЗС, які відносяться до об`єктів критичної інфраструктури в умовах воєнного стану, та віддаленістю близько 75 км від місця проживання позивача до місця відкриття спадщини, ОСОБА_1 направив засобами поштового зв`язку приватному нотаріусу Звенигородського районного нотаріального округу Білоусу В.П. заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 від 05 червня 2024 року. Так, 05 червня 2024 року ОСОБА_1 відправив простим листом заяву приватному нотаріусу Звенигородського районного нотаріального округу Білоусу В.П., в якій вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лип`янка, Звенигородського району, Черкаської області померла його мати ОСОБА_3 , яка до дня смерті проживала та була зареєстрована по АДРЕСА_1 . Даною заявою він приймає спадщину за заповітом, яка залишилася після смерті його матері ОСОБА_3 . Документи, що стосуються оформлення спадкових прав, а також додаткові відомості щодо вирішення питання успадкування майна померлої ОСОБА_2 , ним будуть надані пізніше, так як в зв`язку із віддаленістю близько 75 км. від його місця проживання до місця відкриття спадщини та введення в Україні воєнного стану, на даний час не може прибути особисто до нотаріуса. Позивач був впевнений в тому, що він прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_2 , однак коли в листопаді 2025 року звернувся до приватного нотаріуса Білоуса В.П. за видачою свідоцтва про право на спадщину за заповітом, дізнався про те, що вищевказана заява від 05.06.2024 про прийняття спадщини до нотаріуса не надходила.
Заяви (клопотання) учасників справи.
Представник позивача подала заяву із проханням розглядати справу без її участі та участі позивача за наявними матеріалами справи, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.
Від представника відповідача надійшла заява в якій він позовні вимоги визнав, просив проводити розгляд справи без його участі.
Від третьої особи ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи без участі, також зазначив, що проти задоволення позову не заперечує.
Інші процесуальні дії у справі
Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 17.12.2025 було відкрито провадження по справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. 
Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 14.01.2026 справу призначено до судового розгляду.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
2. Мотивувальна частина:
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд встановив наступне.
Згідно із копії свідоцтва про народження, серія НОМЕР_1 від 18.02.1961 виданого Лип`янським дратс Шполянського р-ну, Черкаської області, підтверджується факт народження ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що зроблено відповідний запис за №9. Батьками записані: ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с.15).
Відповідно до копії свідоцтва про народження, серія НОМЕР_2 від 06.08.1966 виданого Лип`янським сіль ЗАГС Шполянського р-ну, Черкаської області, підтверджується факт народження ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що зроблено відповідний запис за №21. Батьками записані: ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с.20).
За відомостями копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 від 26.02.2024 виданого Шполянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), підтверджується факт смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , в с. Лип`янка, Звенигородського району, Черкаської області, про що 26.02.2024 складено відповідний актовий запис №130 (а.с.21).
Згідно із копії заповіту посвідченого секретарем Лип`янської сільської ради Костюренко Л.В. 22.11.2002, зареєстрованого в реєстрі №215, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , все майно, яке належатиме їй на день смерті заповіла в рівних частинах синам: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (а.с.22). 
Відповідно до довідки на спадщину №336 від 03.10.2025 виданої виконавчим комітетом Лип`янської сільської ради, померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , до дня смерті була зареєстрована у господарстві за адресою АДРЕСА_1 . На час смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 разом з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований. Дані надані згідно записів по господарської книги №4 ОПО 01-0324-1 Лип`янської сільської ради за 2021-2025 роки (а.с.23).
За відомостями копії виписки з погосподарської книги виданої виконавчим комітетом Лип`янської сільської ради №378 від 11.11.2025, в АДРЕСА_1 за громадянкою ОСОБА_3 на праві власності числиться житловий будинок з надвірними спорудами, які розташовані на земельній ділянці площею 0,25 га та 0,50 га для ведення особистого селянського господарства, яка надана в користування (а.с.24).
Відповідно до копії заяви про прийняття спадщини від 05 червня 2024 року адресованою приватному нотаріусу Звенигородського районного нотаріального округу Білоусу В.П., ОСОБА_1 даною заявою приймає спадщину за заповітом, яка залишилася після смерті його матері ОСОБА_3 . Документи, що стосуються оформлення спадкових прав, а також додаткові відомості щодо вирішення питання успадкування майна померлої ОСОБА_2 , зазначено ним будуть надані пізніше, так як в зв`язку із віддаленістю близько 75 км. від його місця проживання до місця відкриття спадщини та введення в Україні воєнного стану, на даний час не може прибути особисто до нотаріуса (а.с.25).
Згідно із Інформаційної довідки зі спадкового реєстру №83219779 від 12.11.2025 за параметрами запиту: ОСОБА_3 , дата смерті: ІНФОРМАЦІЯ_4 , за вказаними параметрами запиту у спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с.26).
Постановою приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Білоуса Василя Пантелеймовновича від 12.11.2025 вих. № 483/01-16 було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 (а.с.27).
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Згідно з п. 24. Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) (435-15), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Згідно з ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто.
Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Згідно ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , тобто часом відкриття спадщини є саме це число. 
ОСОБА_1 є рідним сином померлої ОСОБА_3 , на час смерті матері із нею не проживав. 
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
В окремих положеннях ЦК міститься правило про визначення перебігу строку «від дня» чи «з часу», а не «від наступного дня». Такий прийом законодавчої техніки законодавець застосував, керуючись принципом економії нормативного матеріалу, проте він жодним не змінює загального правила передбаченого в ст. 253 ЦК України. Тому початок перебіг строку для прийняття спадщини починається з наступного дня після відповідної календарної дати, тобто строк для прийняття спадщини має обчислюватись з наступного дня після дня смерті особи або оголошення її померлою. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі № 748/2841/23 від 25.07.2024.
Відлік строку для звернення із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 розпочався 24.02.2024 та закінчився 24.08.2024.
Матеріали спадкової справи не містять інформації про прийняття іншими спадкоємцями спадщини після смерті ОСОБА_3 .
Приватний нотаріус Звенигородського районного нотаріального округу Білоус В.П. виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка датована 12.11.2025. Цією постановою було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 (а.с.27). Підставою для відмови стало те, що позивач вважається таким, що не прийняв спадщину ОСОБА_3 та має право на визнання судом додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття такої спадщини. 
Відповідно до ч.2 ст. 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 937/2310/21 від 22.11.2022 виснував про те, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Аналогічний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 686/5757/23 від 26.26.2024. Крім того, у постанові ВП ВС від 26.06.2024, зазначено про те, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Позивач в обґрунтування поважності пропуску строку для звернення до нотаріуса зазначив, що був впевнений в тому, що він прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_2 , однак коли в листопаді 2025 року звернувся до приватного нотаріуса Білоуса В.П. за видачою свідоцтва про право на спадщину за заповітом, дізнався про те, що вищевказана заява від 05.06.2024 (а.с.25) про прийняття спадщини до нотаріуса не надходила.
Відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог про що подав відповідну заяву.
Відповідно до абз. 3 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.
Оскільки відповідач визнає позовні вимоги, таке визнання не суперечить закону й не порушує прав і свободи інтереси інших осіб, та враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції, суд вважає, що обмеження позивача у прийнятті спадщини буде невиправданим втручанням у його приватну сферу і становитиме для нього надмірний тягар та не забезпечить розумний баланс між інтересами сторін.
Відтак, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини строком на три місяці з дня набрання рішенням законної сили, тобто позов слід задовольнити.
Відповідно до ч.1, ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Проте, оскільки позивач просить судові витрати залишити на рахунку позивача і не стягувати з відповідача, суд керуючись ч.1 ст.13 ЦПК України, залишає понесені судові витрати за позивачем.
Керуючись ст. 253, 1220, 1221, 1268, 1269, 1270, 1272, 1296 ЦК України, ч.5, 6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», керуючись ст.ст.12,13, 42, 48, 51,76-81, 89, 141, 200, 211, 263-265, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платників – НОМЕР_4 , інші відомості про особу суду не відомі, додатковий строк тривалістю у три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Лип`янка, Звенигородського району, Черкаської області, актовий запис про смерть №130 від 26.02.2024.
Судові витрати залишити за позивачем.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку безпосередньо до Черкаського апеляційного суду, шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду
Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.
Суддя Шполянського
районного суду С.С. Сивокінь