ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

13 січня 2026 року 	м. Ужгород	№ 260/8439/25 	
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:
головуючої – судді Маєцької Н.Д. 
при секретарі судового засідання – Готра В.В.,
за участю:
представник позивача – не з`явився,
представників відповідача 1 – Сочка О.Я., Посух Д.П.,
представника відповідача 2 – Боринська Ж.М., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-виробнича компанія "Полімер Україна"" (вул. Китаєнка, буд. 1, м. Харків, Харківська область, 61020, код ЄДРПОУ 43900876) до Закарпатської митниці (вул. Собранецька, буд. 20, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ 43985560), Державної казначейської служби України (вул. Бастіонна, буд. 6, м. Київ, код ЄДРПОУ 37567646) про визнання протиправними та скасування рішень, стягнення надміру сплачених митних платежів,

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 13 січня 2026 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 19 січня 2026 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торгово-виробнича компанія "Полімер Україна"" звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Закарпатської митниці Державної митної служби України , в якому просить: 1) Визнати протиправним та скасувати рішення Державної митної служби України Закарпатської митниці про коригування митної вартості товарів № UA305000/2025/000043/2 від 16.07.2025 року, яким митним органом самостійно збільшено митну вартість товару; 2) Визнати протиправним та скасувати рішення Державної митної служби України Закарпатської митниці про коригування митної вартості товарів № UA305000/2025/000043/1 від 16.07.2025 року, яким митним органом самостійно збільшено митну вартість товару .
31 жовтня 2025 року до суду від представника позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій просить залучити до розгляду справи у якості співвідповідача – Державну казначейську службу України та доповнено позов наступними позовними вимогами: 1) Стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-виробнича компанія "Полімер Україна"" надміру сплачений митний платіж у розмірі 254653,52 грн.; 2) Стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-виробнича компанія "Полімер Україна"" надміру сплачений митний платіж у розмірі 23174,86 грн. 
03 листопада 2025 року ухвалою судді Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі наявних у ній матеріалів. Вказаною ухвалю залучено до участі в справі в якості співвідповідача – Державну казначейську службу України. 
Ухвалою суду від 19 листопада 2025 року постановлено ухвалу про перехід з розгляду адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін до розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржені рішення про коригування митної вартості не містять фактичних обґрунтувань, з яких виходив відповідач -1 за результатами дослідження наданих позивачем документів, зокрема не наведено, як підстави для відмови у декларуванні за заявленою вартістю впливають, або можуть вплинути на митну вартість декларованого товару. В оскаржуваних рішеннях відповідачем -1 не наведено порівняння характеристик оцінюваного товару із характеристиками товару, ціну якого взято за основу для коригування митної вартості такими другорядними методами, як за ціною ідентичних товарів. Позивач мав на меті розмитнити товар та подав наявні документи для розмитнення за першим (основним) методом (за ціною договору), однак митний орган, на думку позивача, безаргументовно прийняв рішення про коригування митної вартості за шостим (резервним) методом, що зумовило необхідність доплати митних платежів. 
Відповідач -1 надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що за результатами розгляду наданих позивачем до митного оформлення документів встановлено, що до митного оформлення надано товари, що були у вжитку, проте жодної інформації про стан товарів, їх рік виготовлення не надавалося до митного органу. За результатами аналізу наявної у митного органу цінової інформації щодо аналогічних товарів, митне оформлення яких вже завершено, встановлено, що рівень митної вартості оцінюваних товарів є суттєво нижчим за митну вартість аналогічних товарів, що викликає додаткові сумніви у достовірності заявленої вартості товару. Зазначає, що бенефіціаром фірми-імпортера є громадянин ОСОБА_1 , що має певне відношення до членів правління компанії фірми продавця ECOPROGROUP SP.Z.O.O., що вказує на взаємопов`язаність осіб (контрагентів щодо оцінюваних товарів) у розумінні ст. 15 Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року та відповідний можливий вплив на ціну товару. Відтак, надані до митного оформлення документи не містять відомостей щодо складових митної вартості, у тому числі ціни, що сплачена чи підлягала сплаті за товар. За результатами опрацювання додатково наданих декларантом документів встановлено, що в своїй сукупності вони не містять достатніх відомостей для визнання митної вартості. Таким чином, при прийнятті рішень про коригування митної вартості митницею у повній мірі дотримано всі вимоги та положення чинного законодавства. 
Відповідач -2 надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що між позивачем та польською компанією EСOPROGROUP SP.Z.O.O. було укладено контракт щодо поставки уживаного товару. Постачальником було виставлено два CMR-інвойса і відповідно до них на дату розмитнення в межах ціни товару, зазначеної у контракті позивачем було сплачено до бюджету кошти у якості сплати податку на додану вартість у розмірі 34442,58 грн. та 14119,90 грн. 16 липня 2025 року Закарпатською митницею було ухвалено рішення про коригування митної вартості товарів та збільшено митну вартість товарів. 16 жовтня 2025 року митними органами за рахунок коштів забезпечення сплати митних платежів з рахунку позивача було зараховано до бюджету ПДВ у розмірі 254653,52 грн. та 23174, 86 грн. Зазначає, що на контролюючі органи, якими є митні органи покладено обов`язок надати висновок органу Державної казначейської служби України для здійснення повернення надміру сплаченого податку на додану вартість, а на органи Державної казначейської служби України покладено обов`язок у разі одержання від контролюючого органу висновку здійснити таке повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків. Відтак, враховуючи те, що Казначейство висновків від митного органу не отримувало і при цьому жодні правовідносини між Казначейством та позивачем не виникали, то відсутнє і будь-яке порушення прав та законних інтересів позивача з боку відповідача -2. 
Представник позивача надав до суду додаткові пояснення у справі, в яких зазначив, що оскаржені рішення про коригування митної вартості товарів не відповідають вимогам пунктів 2, 4 ч. 2 ст.55 Митного кодексу України, оскільки в них відсутнє належне обгрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої відповідачем -1 та фактів, які вплинули на таке коригування.
В судове засідання представник позивача не з`явився, однак в прохальній частині позовної заяви просив справу розглядати за відсутності позивача. 
Представники відповідача- 1 в судовому засіданні заперечили проти задоволення позову з мотивів, зазначених у відзиві на позовну заяву. 
В судовому засіданні представник відповідача -2 проти задоволення позову заперечив з мотивів, зазначених у відзиві на позовну заяву.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників відповідача 1 та представника відповідача 2, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків.
Судом встановлено, що 16.07.2025 року позивачем до митного оформлення було задекларовано за митною декларацією № 25UA305130014081U3 товар «Одновальний подрібнювач, шредер LINDNER Meteor 3200 для подрібнення, головним чином твердого пластику та тонкого пластику (плівки); бувший у використанні, 2006 року виготовлення» за кодом згідно з УКТЗЕД 8465960000. Торговельна марка LINDNER, виробник - LINDNER Recyclingtech GmbH. Заявлена країна виробництва та походження - Австрія. Торгівельна країна - Польща, країна відправлення - Німеччина.
Імпорт товару здійснено в рамках контракту № 2605/2025 від 26.05.2025 з польською компанією ECOPROGROUP SP. Z O.O на умовах поставки FCA Grafenwohr (Німеччина). Вага нетто - 38420 кг. Фактурна вартість - 31000 євро, заявлена митна вартість, з урахуванням витрат на транспортування згідно з умовами поставки, становить 34777,08 євро.
Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2025/000043/2 від 16.07.2025 року та митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.
Крім того, 16.07.2025 позивачем до митного оформлення було задекларовано за митною декларацією № 25UA305130014082U2 наступні товари:
- Товар №1 «Частини, навісне обладнання призначене виключно або переважно для навантажувального обладнання товарних позицій 8427: захват, вила для тюків, що були у використанні - 2 компл.» за кодом згідно з УКТЗЕД 8431200000. Торговельна марка та виробник - не зазначені. Заявлена країна виробництва та походження - Нідерланди. Торгівельна країна - Польща, країна відправлення - Німеччина. Вага нетто - 1260 кг, фактурна вартість - 440 євро; 
- Товар № 2: «Частина обладнання для подрібнювача: шнек, деталь для механізму, що були у використанні - 2 шт. Обладнання вживане, у несправному стані: наявна значна корозія корпусу та деталей; частково пошкоджений внутрішній гвинт; є сліди зносу та забруднення. Один зі шнеків має заводську табличку з маркуванням:Модель: LS60- U, Заводський номер: 34085. На другому шнеку заводська табличка відсутня, проте він ідентичний за конструкцією, розмірами та принципом роботи. Виробник: ENGEBE, Huddinge, Sweden» за кодом згідно з УКТЗЕД 8428399000. Торговельна марка не зазначена. Заявлена країна виробництва та походження - Швеція. Торгівельна країна - Польща, країна відправлення - Німеччина. Вага нетто - 500 кг., фактурна вартість - 440 євро.
Імпорт товарів здійснено в рамках контракту № 2605/2025 від 26.05.2025 з польською компанією ECOPROGROUP SP. Z O.O на умовах поставки FCA Grafenwohr (Німеччина). Вага нетто - 38420 кг. Фактурна вартість - 31000 євро, заявлена митна вартість, з урахуванням витрат на транспортування згідно з умовами поставки, становить 34777,08 євро.
Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2025/000044/1 від 16.07.2025 року та митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.
Таким чином, відповідно до матеріалів справи, за результатами митного оформлення спірних товарів митним органом прийняті рішення про коригування митної вартості №UA305000/2025/000043/2 та №UA305000/2025/000044/1 від 16.07.2025 року.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне. 
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 1 Митного кодексу України (далі – МК України), законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Як передбачено частиною 1 статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно із частинами 1, 2 статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Відповідно до частин 1, 3 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до ч. 1 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (ч. 2 ст. 54 МК України).
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу. (ч. 3 ст. 54 МК України). 
Відповідно до ч. 4 ст. 54 МК України Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту письмову інформацію про причини, за яких заявлена ним митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
Згідно з ч. 5 ст. 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) обмінюватися інформацією, що стосується митної вартості товарів, в електронній формі у форматі міжнародних стандартів обміну електронною інформацією з митними органами іноземних держав із використанням інформаційних технологій, за умови дотримання вимог щодо її конфіденційності; 7) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно із частиною 1 статті 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Як передбачено пунктом 2 частиною 2 статті 52 МК України Декларант, який заявляє митну вартість товару, зобов`язаний: 1) заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій із митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Згідно із частиною 1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Вимогами статті 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Відповідно до статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
При цьому, суд зазначає, що  обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20 березня 2024 року у справі № 560/1919/23.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Як вже встановлено, судом 16.07.2025 позивачем до митного оформлення було задекларовано за митною декларацією № 25UA305130014081U3 (далі - МД) товар «Одновальний подрібнювач, шредер LINDNER Meteor 3200 для подрібнення, головним чином твердого пластику та тонкого пластику (плівки); бувший у використанні, 2006 року виготовлення» за кодом згідно з УКТЗЕД 8465960000. Торговельна марка LINDNER, виробник - LINDNER Recyclingtech GmbH. Заявлена країна виробництва та походження - Австрія. Торгівельна країна - Польща, країна відправлення - Німеччина.
Імпорт товару здійснено в рамках контракту № 2605/2025 від 26.05.2025 з з польською компанією ECOPROGROUP SP. Z O.O (далі - контракт, копія додана до позовної заяви) на умовах поставки FCA Grafenwohr (Німеччина). Вага нетто - 38420 кг. Фактурна вартість - 31000 євро, заявлена митна вартість, з урахуванням витрат на транспортування згідно з умовами поставки, становить 34777,08 євро.
Судом з матеріалів справи встановлено, що в обґрунтування заявленої митної вартості позивачем надано Довідку про транспортні витрати №б/н від 15.07.2025, видану експедитором ТОВ «Трансгалекс». Згідно з вказаним документом, витрати на перевезення вантажу (автомобіль MAN) за маршрутом м. Grafenwohr (Німеччина) — м. Тернопіль (Україна) складаються з таких скаладових: від м. Grafenwohr до кордону м/п Краківець - 150000 грн, від кордону м/п Краківець до м.Тернопіль - 69700 грн., транспортно-експедиційні послуги по території Європи - 1300 грн., транспортно-експедиційні послуги по території України - 300грн.
Дослідивши зміст зазначеної Довідки, суд зазначає, що вказана у ній підсумкова сума витрат у розмірі 221 000,00 грн. суперечить арифметичному розрахунку складових вартості, оскільки фактична сума наведених складових становить 221300,00 грн. Вказана технічна невідповідність викликає обґрунтований сумнів у достовірності відомостей щодо витрат на транспортування, які є складовою частиною митної вартості товару.
Щодо технічного стану товару, суд звертає увагу на наступне. В Акті технічного стану зазначено, що товар перебуває у неробочому стані. Разом з тим, вказаний факт зафіксовано лише на підставі візуального огляду представником фірми-продавця. 
Крім того, наданий позивачем Експертний висновок № 24-ЦВ/25 від 14.07.2025 не містить належного підтвердження неробочого стану обладнання, оскільки у ньому відсутня фотофіксація, технічні заміри, результати випробувань або інші об`єктивні дані, які б підтверджували або спростовували фактичний технічний стан імпортованого товару.
В даному експертному висновку зазначено про те, що в ході пошуку цінових пропозицій на зарубіжних ринках оцінювачем не виявлено пропозицій щодо продажу аналогічного обладнання, що було у використанні. 
В той же час, суд бере до уваги, що за результатами аналізу наявної в митного органу цінової інформації щодо аналогічних товарів, митне оформлення яких було завершено раніше, встановлено, що рівень заявленої митної вартості є суттєво нижчим, ніж митна вартість ідентичних або подібних товарів, що додатково викликало обґрунтовані сумніви у достовірності заявлених позивачем відомостей.
Додатково суд зазначає, що відповідно до результатів аналізу відкритих джерел мережі Інтернет, аналогічні товари пропонуються до продажу в ціновому діапазоні від 35 500 до 100 000 євро (зокрема, за даними вебресурсу www.machineryline.ua, роздруківки витягів долучені до матеріалів справи), що перевищує заявлену позивачем митну вартість товару у розмірі 34 778 євро.
Таким чином, твердження експертного висновку про відсутність цінових пропозицій не узгоджується з фактичними даними, встановленими митним органом.
Суд також враховує, що відповідно до відомостей, отриманих з відкритих інформаційних ресурсів (зокрема opendatabot.ua, youcontrol.com.ua, northdata.com), копії витягів з яких містяться в матеріалах справи, бенефіціаром компанії-імпортера є громадянин  ОСОБА_1 , який має зв`язок із членами правління компанії-продавця ECOPROGROUP SP. Z O.O.
Відповідно до ст. 15 Угоди про застосування статті VII ГААТ 1994 для цілей цієї Угоди особи вважаються пов`язаними між собою, тільки якщо: a) вони є службовцями або директорами підприємств один в одного; b) вони юридично визнані партнерами по бізнесу; c) вони є роботодавцем і працівником; d) будь-яка особа безпосередньо чи опосередковано володіє, контролює або утримує 5 чи більше відсотків випущених акцій, що дають право голосу, або акцій обох з них; e) один з них безпосередньо або опосередковано контролює іншого; f) обидва безпосередньо або опосередковано контролюються третьою особою; g) разом вони безпосередньо або опосередковано контролюють третю особу; h) вони є членами однієї й тієї самої сім`ї.
Відповідно до ч. 18 ст. 58 МК України при продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами: 1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну; 2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу; 3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу.
Порівняння з вартістю операцій, зазначених у пунктах 1-3 частини вісімнадцятої цієї статті, здійснюється за ініціативою декларанта (ч. 20 ст. 58 МК України).
Відтак, вищенаведені обставини свідчать про наявність ознак взаємов`язаності між покупцем та продавцем товару у розумінні статті 15 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, що, у свою чергу, обґрунтовано зумовлює необхідність перевірки впливу таких відносин на заявлений рівень ціни товару.
Водночас позивач не надав під час митного оформлення належних та достатніх доказів того, що взаємов`язаність сторін зовнішньоекономічної операції не вплинула на рівень ціни товару, а заявлена митна вартість відповідає умовам, визначеним для операцій між непов`язаними особами.
Відповідно, з огляду на наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості товару у зв`язку з відсутністю у наданих декларантом документах відомостей про об`єктивні й достовірні дані на підтвердження митої вартості імпортованого товару за ціною договору (за першим методом), у відповідача були правові підстави витребувати додаткові документи для підтвердження митної вартості товару.
На запит митного органу декларантом було надано наступні документи : 1) Експортні декларації №25PL445010004L01B4 від 10.07.2025 та №25PL445010004KZWB1 від 10.07.2025; 2) Лист для митниці б/н від 16.07.2025 щодо помилки у Довідці про транспортні витрати; 3) Перехідний Рахунок фірми Recotech Recyclingmaschinen GmbH and Co.KG. № 251315 від 30.05.2025, в якому вказано, що обладнання потребує ремонту, проте не вказано які саме вузли потребують ремонту і чи в результаті цього є обладнання неробочим; 4) Документ щодо переказу валюти від фірми ECOPROGROUP SP. Z O.O на контрагента Recotech Recyclingmaschinen GmbH and Co.KG, який посилається на рахунок № 251315, проте дата рахунку не зафіксована; 5) Договір №35/2025 від 07.07.2025р. про надання послуг з прямого митного представництва.
В той же час, за результатами опрацювання додатково наданих декларантом документів встановлено, що в своїй сукупності вони не містять достатніх відомостей про визнання заявленої митної вартості. 
При цьому, суд зазначає, що право на проведення консультації з митним органом відповідно до ч.5 ст.55 МКУ декларант не використав, обґрунтовані сумніви митного органу у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості спростовано не було, у зв`язку з чим митницею було прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару № UA305000/2025/000043/2 від 16.07.2025. 
При цьому, відповідно до оскарженого рішення, при коригуванні митної вартості метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не застосовувався відповідно до положень частини другої ст.58 МКУ, оскільки відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару. Метод 2а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та метод 2б (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) не застосовувались у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних та подібних товарів з дотриманням вимог статей 59, 60 та 61 МКУ. Метод 2в (на основі віднімання вартості) та 2г (на основі додавання вартості (обчислена вартість)) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації, необхідної для застосування цих методів.
Відповідно до ст.64 МКУ, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації.
Так, за результатами аналізу цінової інформації, наявної в ЄАІС Держмитслужби, яка ґрунтується на раніше визнаних митними органами митних вартостях, встановлено наявність митного оформлення за МД 25UA209170050902U3 від 12.06.2025 аналогічного товару (дробарка для шпону, бувша у використанні 1990 р.в., вагою 14540 кг, на схожих умовах поставки товару з Європи, а саме - EXW згідно правил Інкотермс, застосовано резервний метод визначення митної вартості) за рівнем митної вартості 1,5754 Євро/кг.
Отже, визначена за резервним методом митна вартість товару: 1,5754 Євро/кг*38420 кг = 60526,868 Євро.
З огляду на вищенаведене, сумніви митного органу та підстави для запиту додаткових документів згідно з вимогами ст.53 МКУ є належним чином обґрунтованими, перелік запитуваних документів є мінімально необхідним з огляду на обставини зовнішньоекономічної операції та особливості товару.
При цьому, суд зазначає, що в оскаржуваному рішенні № UA305000/2025/000043/2 від 16.07.2025 митний орган навів достатнє обґрунтування причин, за наявності яких митниця не могла визнати заявлену декларантом митну вартість; у ньому вказано джерела інформації, що використовувались відповідачем для визначення митної вартості; зазначено послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований метод, що передує методу, обраному митним органом.
Відтак, оскільки твердження митного органу про неможливість застосування обраного позивачем методу визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартості операції), є обґрунтованим, а документи, подані позивачем до митного органу, не є належними та достатніми для підтвердження та визначення митної вартості товару за ціною контракту, а, отже, не підтверджують заявлені позивачем відомості про митну вартість товарів, суд приходить висновку, що визначення відповідачем митної вартості товарів та коригування її у сторону збільшення за резервним методом здійснено з дотриманням вимог митного законодавства України, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог позивача про визнання протиправним та скасування рішення Закарпатської митниці про коригування митної вартості № UA305000/2025/000043/2 від 16.07.2025.
Щодо рішення про коригування митної вартості № UA305000/2025/000044/1 від 16.07.2025, суд зазначає наступне. 
Як вже встановлено судом, 16.07.2025 позивачем до митного оформлення було задекларовано за митною декларацією № 25UA305130014082U2 (далі - МД) наступні товари:
Товар №1 «Частини, навісне обладнання призначене виключно або переважно для навантажувального обладнання товарних позицій 8427: захват, вила для тюків, що були у використанні - 2 компл.» за кодом згідно з УКТЗЕД 8431200000. Торговельна марка та виробник - не зазначені. Заявлена країна виробництва та походження - Нідерланди. Торгівельна країна - Польща, країна відправлення - Німеччина. Вага нетто - 1260 кг, фактурна вартість - 440 євро.
Товар № 2: «Частина обладнання для подрібнювача: шнек, деталь для механізму, що були у використанні - 2 шт. Обладнання вживане, у несправному стані: наявна значна корозія корпусу та деталей; частково пошкоджений внутрішній гвинт; є сліди зносу та забруднення. Один зі шнеків має заводську табличку з маркуванням: Модель: LS60- U, Заводський номер: 34085. На другому шнеку заводська табличка відсутня, проте він ідентичний за конструкцією, розмірами та принципом роботи. Виробник: ENGEBE, Huddinge, Sweden» за кодом згідно з УКТЗЕД 8428399000. Торговельна марка не зазначена. Заявлена країна виробництва та походження - Швеція. Торгівельна країна - Польща, країна відправлення - Німеччина. Вага нетто - 500 кг., фактурна вартість - 440 євро.
Імпорт товарів здійснено в рамках контракту № 2605/2025 від 26.05.2025 з польською компанією ECOPROGROUP SP. Z O.O на умовах поставки FCA Grafenwohr (Німеччина). Вага нетто - 38420 кг. Фактурна вартість - 31000 євро, заявлена митна вартість, з урахуванням витрат на транспортування згідно з умовами поставки, становить 34777,08 євро.
При цьому, суд зазначає, що з матеріалів справи вбачається, що до митного оформлення були подані товари, що перебували у вжитку, однак при цьому декларантом не надано жодних відомостей щодо їх технічного стану, року виготовлення, ступеня зносу чи інших характеристик, які мають істотне значення для визначення митної вартості таких товарів.
За результатами аналізу наявної у митного органу цінової інформації щодо аналогічних товарів, митне оформлення яких було завершено раніше, встановлено, що рівень заявленої митної вартості є суттєво нижчим порівняно з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, що об`єктивно викликало сумніви у достовірності заявлених декларантом відомостей.
Суд також враховує, що відповідно до відомостей, отриманих з відкритих інформаційних ресурсів (зокрема opendatabot.ua, youcontrol.com.ua, northdata.com), копії витягів з яких містяться в матеріалах справи, бенефіціаром компанії-імпортера є громадянин ОСОБА_1 , який має зв`язок із членами правління компанії-продавця ECOPROGROUP SP. Z O.O.
Відтак, вищенаведені обставини свідчать про наявність ознак взаємов`язаності між покупцем та продавцем товару у розумінні статті 15 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, що, у свою чергу, обґрунтовано зумовлює необхідність перевірки впливу таких відносин на заявлений рівень ціни товару.
Водночас позивач не надав під час митного оформлення належних та достатніх доказів того, що взаємов`язаність сторін зовнішньоекономічної операції не вплинула на рівень ціни товару, а заявлена митна вартість відповідає умовам, визначеним для операцій між непов`язаними особами.
Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості вказаних товарів, було встановлено наявність підстав для запиту додаткових документів для підтвердження митної вартості відповідно до положень статті 53 МКУ, у зв`язку з чим митним органом в складі електронного повідомлення було надіслано декларанту запит про необхідність надання додаткових документів для підтвердження митної вартості.
На запит митного органу декларантом було надано наступні документи: 1) Експортна МД №25PL445010004L01B4 від 10.07.2025; 2) Договір на Перевезення з ТОВ «Глобал-Логістик» №0407/1 від 04.07.2025р.; 3) Продубльовано Довідку № 14-07/25/1 від 14.07.2025; 4) Рахунок на оплату транспортних витрат №648 від 14.07.2025р.; 5) Замовлення №0407/2 від 04.07.2025р. по договору перевезення вантажу; 6) Договір №35/2025 від 07.07.2025р. про надання послуг з прямого митного представництва.
Водночас, за результатами опрацювання додатково наданих декларантом документів встановлено, що в своїй сукупності вони не містять достатніх відомостей для визнання заявленої митної вартості.
Враховуючи вищенаведене, митним органом відповідно до частини шостої ст.54 МКУ було відмовлено у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та прийнято оскаржене рішення про коригування заявленої митної вартості товару № UA305000/2025/000044/1 від 16.07.2025.
При цьому, у вказаному рішенні, зазначено, що при коригуванні митної вартості метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не застосовувався відповідно до положень частини другої ст.58 МКУ, оскільки відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару. Метод 2а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та метод 2б (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) не застосовувались у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних та подібних товарів з дотриманням вимог статей 59, 60 та 61 МКУ. Метод 2в (на основі віднімання вартості) та 2г (на основі додавання вартості (обчислена вартість)) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації, необхідної для застосування цих методів.
За результатами аналізу цінової інформації, наявної в ЄАІС Держмитслужби, яка ґрунтується на раніше визнаних митними органами митних вартостях, встановлено наявність митних оформлень аналогічних товарів: 
- для товару № 1: МД № 25UA100380604271U3 від 05.02.2025 (товар - захват для рулонів марки Cascade, вагою 1190 кг за шт., бувший у вжитку 2004 року виготовлення, резервний метод визначення митної вартості, 2,45 дол.США/кг). Отже, визначена резервним методом митна вартість для товару № 1 складе: 2,45 Дол.США/ кг * 1260 кг = 3087 Дол.США, що в еквіваленті валюти контракту на день подання митної декларації становить 2645,37 Євро.
- для товару № 2: МД № 25UA401020027732U6 від 19.06.2025 (товар - шнек гвинтовий в трубчастому корпусі, вага комплекту 1000 кг, бувший у вжитку, резервний метод визначення митної вартості, 1910 євро за комплект або 1,91 євро/кг). Отже, визначена резервним методом митна вартість для товару № 2 становить: 1,91 Євро/кг Дол.США/кг * 500 кг = 955 Євро.
Відтак, на переконання суду, оскаржене рішення про коригування митної вартості № UA305000/2025/000044/1 від 16.07.2025 містить обґрунтовані мотиви невизнання заявленої декларантом митної вартості, визначає використані митним органом джерела інформації та свідчить про дотримання відповідачем передбаченої законом послідовності застосування методів визначення митної вартості з наведенням причин незастосування попереднього методу.
З огляду на встановлені обставини та досліджені докази суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення митного органу про коригування митної вартості товару прийняте у межах наданих повноважень, на підставі та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, що свідчить про його правомірність та відсутність підстав для його скасування. 
При цьому, щодо поданого позивачем до позовної заяви висновку оцінювача про вартість оцінюваного майна станом на 18 липня 2025 року, суд зазначає, що такий складений після прийняття відповідачем оскаржених рішень про коригування митної вартості від 14.07.2025 року, відтак такий не подався митному органу під час митного оформлення, а відтак не міг бути врахований відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень. 
Водночас, суд зазначає, що відповідно до вимог чинного законодавства митна вартість товарів визначається на підставі відомостей і документів, поданих декларантом митному органу під час митного оформлення. Саме це документи є підставою для прийняття митним органом рішення щодо заявленої митної вартості. 
Надання такого висновку оцінювача після прийняття митним органом оскаржуваних рішень не може свідчити про протиправність дій відповідача, оскільки правомірність рішень суб`єкта владних повноважень оцінюється з урахуванням фактичних даних та документів, що існували на момент їх прийняття. 
Таким чином, вищевказаний висновок оцінювача, на який посилається позивач, не є належним доказом у частині спростування правомірності рішень про коригування митної вартості та не може бути покладений в основу висновків суду щодо протиправності таких рішень. 
Щодо позовних вимог заявлених до Державної казначейської служби про стягнення з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-виробнича компанія "Полімер Україна"" надміру сплачених митних платежів у розмірі 254653,52 грн. та 23174,86 грн., суд зазначає, що зазначені вимоги є похідними від вимог про визнання протиправними та скасування рішень митного органу про коригування митної вартості товарів.
Оскільки за результатами розгляду справи суд дійшов висновку про правомірність прийняття відповідачем рішень про коригування митної вартості товарів та відсутність підстав для їх скасування, сплачені позивачем митні платежі у сумі 254 653,52 грн та 23 174,86 грн є такими, що сплачені на законних підставах. 
Крім того, суд зазначає, що вирішення питання про повернення переплачених митних платежів підпадає під дію спеціальних норм законодавства, зокрема статті 301 Митного кодексу України та статті 43 Податкового кодексу України, які встановлюють для цього окремий порядок (механізм). Для реалізації відповідного права позивач повинен звернутися з відповідною заявою до митного органу та дотриматися передбаченої законом процедури.
З огляду на вищевказане, враховуючи те, що позивач не звертався до митних органів із заявою про повернення надмірно сплачених сум митних платежів, а останнім не приймався висновок про повернення надмірно сплачених сум митних платежів, суд дійшов висновку про передчасність вказаних позовних вимог, а відтак такі є необґрунтованими та такими що не підлягають задоволенню. 
За правилами встановленими ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідачем – 1 доведено правомірність оскаржених рішень про коригування митної вартості. Таким чином, судом встановлено відсутність підстав для скасування оскаржених рішень митного органу, а також відсутність правових підстав для задоволення вимог до про стягнення коштів з Державного бюджету України на користь позивача. Відтак, позовні вимоги є необґрунтованими, суперечать вимогам закону та не відповідають обставинам справи, що підтверджується дослідженими в судовому засіданні належними та допустимими доказами та у задоволенні позову необхідно відмовити.
Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд – 
ВИРІШИВ
1. У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-виробнича компанія "Полімер Україна"" (вул. Китаєнка, буд. 1, м. Харків, Харківська область, 61020, код ЄДРПОУ 43900876) до Закарпатської митниці (вул. Собранецька, буд. 20, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ 43985560), Державної казначейської служби України (вул. Бастіонна, буд. 6, м. Київ, код ЄДРПОУ 37567646) про визнання протиправними та скасування рішень, стягнення надміру сплачених митних платежів – відмовити. 
2. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Суддя	Н.Д. Маєцька