Справа № 308/1460/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 лютого 2026 року       місто Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючої судді Голяни О.В., за участю секретаря судового засідання Івашкович Д.А., розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Ужгороді адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови та закриття провадження у справі,-
ВСТАНОВИВ:
Стислий виклад позиції позивача та відповідача.
ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просить скасувати постанову т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майора ОСОБА_2 №2937-1 від 19.10.2025 про накладення на нього адміністративного штрафу у сумі 17 000,00 грн за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.
Позовні вимоги мотивує тим, що оскаржуваною постановою його притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф у розмірі 17 000,00 грн, однак така постанова, на його думку, є протиправною.
Зазначає, що справа була розглянута за його відсутності без належного повідомлення про дату, час і місце розгляду, чим його позбавлено права на участь у розгляді та реалізацію права на захист. Вказує також на порушення відповідачем порядку підготовки та розгляду справи, нез`ясування всіх обставин та формальний підхід до її вирішення.
Крім того, позивач вважає, що розмір штрафу визначено з порушенням вимог закону, оскільки його встановлено у грошовій сумі без зазначення кількості неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та без урахування характеру правопорушення, ступеня вини, особи й майнового стану.
Також зазначає, що постанова не містить належного опису обставин правопорушення та доказів, зокрема щодо видачі йому направлення на проходження ВЛК та його відмови від її проходження, що, на його переконання, свідчить про відсутність події та складу адміністративного правопорушення.
07.02.2026 через підсистему «Електронний суд» представником відповідача подано відзив на позовну заяву. 
У відзиві зазначено, що 19.10.2025 в ІНФОРМАЦІЯ_2 позивачу було вручено направлення на проходження медичного огляду військово-лікарською комісією з метою визначення придатності до проходження військової служби за мобілізацією. Зазначене направлення датоване 19.10.2025 та долучене як додаток до протоколу про адміністративне правопорушення №2937 від 19.10.2025.
Представник відповідача вказує, що ОСОБА_3 відмовився від підписання протоколу у відповідних графах, при цьому йому було роз`яснено його права, а також повідомлено про день і час розгляду справи, про що зроблено відповідну відмітку в протоколі.
Також зазначено, що штраф накладено у мінімальному розмірі, передбаченому санкцією ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.
З огляду на викладене, відповідач просить у задоволенні позову відмовити.
Заяви ( клопотання) учасників справи.
Разом із позовною заявою ОСОБА_3 подано клопотання про поновлення пропущеного з поважних причин процесуального строку на оскарження до суду постанови про адміністративне правопорушення №2937-1 від 19.10.2025.
Інші процесуальні дії у справі.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.01.2026 вказану справу передано на розгляд судді цього суду Голяни О.В.
Ухвалою суду від 30.01.2026 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд адміністративної справи постановлено здійснювати за правилами ст. 286 КАС України.
Ухвалою суду від 05.02.2026 визнано поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду із цим позовом; поновлено строк звернення до суду.
Сторони, їх представники в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що не перешкоджає розгляду справи відповідно до положень КАС України. 
Судом на підставі частини четвертої статті 229 КАС України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Обставини справи, встановлені судом.
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №2937 від 19.10.2025, складеним т.в.о. помічника начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 з правової роботи лейтенантом ОСОБА_4 , встановлено, що ОСОБА_1 порушив вимоги ч. 1 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», що полягало у відмові від проходження медичного огляду за направленням, виданим начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 о 11:00 год. 19.10.2025, від підписання якого він також відмовився.
У протоколі зазначено, що правопорушення вчинено в особливий період, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 210-1 КУпАП. Також відображено, що ОСОБА_1 роз`яснено положення ст. 63 Конституції України та права, передбачені ст. 268 КУпАП, а розгляд справи призначено на 11:00 год. 19.10.2025 у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_3 . Від підписання протоколу він відмовився.
У матеріалах справи наявне направлення солдата запасу  ОСОБА_1 на медичний огляд військово-лікарською комісією з метою визначення придатності для проходження військової служби по мобілізації. Докази вручення зазначеного направлення  ОСОБА_1  або докази відмови останнього від отримання такого направлення в матеріалах справи відсутні. 
Постановою т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майора ОСОБА_2 №2937-1 від 19.10.2025 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000,00 грн.
Як зазначено у постанові, 19.10.2025 ОСОБА_1 прибув до ІНФОРМАЦІЯ_3 , де було встановлено, що він порушує вимоги ч. 1 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», відповідно до якої громадяни зобов`язані проходити медичний огляд для визначення придатності до військової служби. За рішенням ІНФОРМАЦІЯ_3 його було направлено на проходження медичного огляду згідно з направленням, виданим 19.10.2025 о 11:00 год., від підписання якого він відмовився.
У постанові також зазначено, що після прийняття рішення про направлення на медичний огляд ОСОБА_1 на його проходження не з`явився, на вимогу чергового не вчинив дій щодо проходження ВЛК та висловив усну відмову від проходження медичного огляду, чим, за висновком відповідача, вчинив правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.
Оцінка Суду.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни визначається законами України «Про військовий обов`язок і військову службу», «Про оборону України», «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Порядком організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженим постановою КМУ від 30.12.2022 №1487, іншими законами України, указами Президента України та іншими нормативно-правовими актами, а також міжнародними договорами України.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» особливий період настає з моменту оголошення мобілізації (крім цільової) або доведення її до виконавців щодо прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період. Згідно з ч. 10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» громадяни, які перебувають на військовому обліку або у резерві, зобов`язані, зокрема, прибувати за викликом ТЦК та СП для оформлення військово-облікових документів, проходження медичного огляду, призову або зборів. Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства у сфері військового обов`язку та мобілізації. Відповідно до ст. 39 зазначеного Закону призов під час мобілізації здійснюється в порядку, визначеному цим Законом і Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», який визначає правові основи мобілізації.
Частина 1 ст. 210-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, а ч. 3 цієї статті — за такі дії в особливий період. Відповідно до ст. 235 КУпАП ТЦК та СП розглядають справи, зокрема, за ст. 210-1 КУпАП, а накладати адміністративні стягнення мають право їх керівники. Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи та вирішення її в точній відповідності із законом. Особа повинна бути повідомлена про дату, час і місце розгляду справи не пізніше ніж за три доби та користується правами, передбаченими ст. 268 КУпАП.
Верховний Суд у постановах від 06.03.2018 у справі №522/20755/16-а, від 30.05.2018 у справі №337/3389/16, від 15.11.2018 у справі №524/5536/17, від 21.03.2019 у справі №489/1004/17, від 17.07.2019 у справі №295/3099/17, від 30.09.2019 у справі №591/2794/17, від 30.01.2020 у справах №308/12552/16-а та №482/9/17, від 06.02.2020 у справах №205/7145/16-а та №05/7145/16-а, від 05.03.2020 у справі №607/7987/17, від 21.05.2020 у справі №286/4145/15-а, від 31.03.2021 у справі №676/752/17, від 25.05.2022 у справі №465/5145/16-а зазначив, що розгляд справи за відсутності особи можливий лише за наявності доказів її належного повідомлення про час і місце розгляду не пізніше ніж за три дні; обов`язок доказування цього покладається на уповноважену особу. Несвоєчасне повідомлення або неповідомлення є підставою для визнання постанови неправомірною, оскільки позбавляє особу прав, передбачених Конституцією України та КУпАП.
Суд установив, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи не пізніше ніж за три доби до її розгляду, як того вимагає КУпАП. Протокол №2937 від 19.10.2025 містить відомості про призначення розгляду справи на 11:00 год. 19.10.2025 у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_3 , однак складений у той самий день, що й оскаржувана постанова, тобто фактично в день розгляду справи.
Крім того, направлення на проходження медичного огляду також видано 19.10.2025 о 11:00 год., тобто одночасно з призначеним часом розгляду справи. За таких обставин у позивача об`єктивно була відсутня можливість завчасно дізнатися про розгляд справи, підготуватися до нього, зібрати та подати докази, забезпечити участь захисника чи реалізувати інші процесуальні права.
Отже, відповідачем не дотримано передбаченої законом процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення, що призвело до істотного порушення права позивача на захист та на належну підготовку до розгляду справи. Таке порушення є самостійною підставою для визнання постанови незаконною, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.
Розподіл судових витрат
Відповідно до статті 139 КАС підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа витрати по сплаті судового збору.
За змістом частини першої статті 139 КАС при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Частиною першою статті 132 КАС України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини третьої статті 4 Закону №3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В той же час, частиною п`ятою статті 4 Закону № 3674 передбачено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на даний час складає 665,60 грн.
При цьому, у вищевказаній постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 висловлено правовий висновок про те, що «З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб».
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5ст. 242 КАС).
Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2026 року складав 3328 грн.
Таким чином, за вимогу про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності позивач мав сплатити 665,60 грн, а тому сплачений судовий збір у розмірі 665,60 грн слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь  ОСОБА_1 .
З цих підстав, керуючись статтями 1-3, 77, 241-246, 268-271, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд, -
У Х В А Л И В:
Адміністративний позов – задовольнити.
Скасувати постанову т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 №2937-1 від 19.10.2025 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 665,60 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.
Сторони по справі:
Позивач:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .
Відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_5 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 /, код ЄДРПОУ НОМЕР_2 .
Суддя Олена ГОЛЯНА