КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 лютого 2026 року м. Київ №320/16864/25
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Жукової Є.О., суддів Діски А.Б., Кочанової П.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу 
за позовом	Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Українські фонди»	
до	Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку 	
про	визнання протиправною та скасування постанови, розпорядження,	

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Українські фонди» (позивач/ КУА АПФ «Українські Фонди») звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (відповідач/ НКЦПФР/ Комісія), в якому просить суд:
- визнати протиправними та скасувати постанову Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06 березня 2025 року про застосування заходів впливу контрольного характеру (вих. №14/14/1777/С03 від 12.03.2025) та прийняте на її основі Розпорядження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від “ 06” березня 2025 року про усунення порушення профільного законодавства (вих. №14/14/1776/С07 від 12.03.2025).
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.04.2025, позовну заяву розподілено судді Жуковій Є.О.
Відповідно до частини 1 статті 33 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, крім випадку, встановленого частиною четвертою статті 22 цього Кодексу, Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.
Згідно із протоколом автоматичного визначення складу колегії суддів від 18.04.2025 визначено склад колегії суддів: Жукова Є.О. - головуючий суддя, судді: Діска А.Б., Кочанова П.В.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2025 відкрито провадження у справі №320/16864/25. Суд ухвалив розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження колегією суддів: головуючого судді Жукової Є.О., суддів Діски А.Б., Кочанової П.В., призначити справу до розгляду у підготовчому судовому засіданні.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.06.2025 задоволено клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Українські фонди» про проведення судового засідання по справі в режимі відеоконференції. Суд ухвалив проводити підготовче засідання у справі №320/16864/25 призначене на 25 червня 2025 року о 10:00, та подальші судові засіданні у справі, в режимі відеоконференції з наданням можливості представнику Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Українські фонди» використовувати власні технічні засоби з використанням Системи відеоконференцзв`язку «EasyCon».
У судовому засіданні 25 червня 2025 року суд порадившись на місці ухвалив закрити підготовче провадження у справи та перейти до судового розгляду справи по суті. У судовому засіданні учасниками справи заявлені клопотання про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження.
Враховуючи клопотання сторін, відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд на місці ухвалив продовжувати розгляд справи у письмовому провадженні.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує на протиправність оскаржуваної постанови та розпорядження з таких підстав.
Відповідачем було порушено порядок провадження по адміністративній справі відносно позивача, за наслідками якої було винесено спірні постанову та розпорядження. Позивач зазначає, що враховуючи норми законодавства, із врахуванням фактичних матеріалів справи, обґрунтування та мотивів винесення спірної постанови у співставленні із її наслідками для позивача, інших учасників ринку фінансових послуг, на думку позивача, Комісією не було дотримано всіх норм Порядку, Закону України «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків» тощо, не було враховано всіх обставин справи, не взято до уваги пояснення позивача, надані у Плані щодо вжиття заходів для приведення пруденційних показників у відповідність до вимог законодавства, таким чином не було об`єктивно вирішено адміністративну справу, за результатами якої прийнято спірні постанову та розпорядження.
За посиланнями позивача, у спірній постанові відповідача, що є предметом оскарження, відповідачем нічим необґрунтована необхідність та доцільність застосування по відношенню до позивача саме у вигляді накладення штрафу у розмірі 85 000,00 грн. Комісією також не вказано про те, що при прийнятті спірних постанови та розпорядження були з`ясовані усі обставини, які зумовили причини допущеного правопорушення. Більше того, Комісія взагалі не обґрунтувала, яким чином виявлене порушення позивачем нормативу ліквідності призвело чи могло призвести до порушення прав учасників ринків капіталу (у тому числі споживачів фінансових послуг) чи інших осіб (в тому числі держави), які негативні наслідки для відповідних осіб настали та чи є ці наслідки пропорційними по відношенню до тих негативних наслідків, які можуть настати для позивача та інститутів спільного інвестування, що знаходяться в управлінні позивача.
На думку позивача, єдиною ціллю, на досягнення якої спрямовані постанова та розпорядження, це накладення на позивача фінансової санкції та встановлення формальних додаткових заходів, при тому, що наслідками буде ще більше погіршення фінансових показників позивача, а в подальшому призведе до негативних наслідків для законних інтересів третіх осіб, які є інвесторами позивача.
Також позивач зазначає, у результаті подій та операцій з реструктуризації, абсолютно незалежних від позивача та неконтрольованих і непрогнозованих ним, вартість ОЗДП (тобто активів позивача) зменшилась приблизно на 37% і станом на 20.11.2024 вже складала лише 4 141 036,76 грн (чотири мільйони сто сорок одна тисяча тридцять шість гривень 76 копійок). Як наслідок, через зазначене зниження вартості активів позивача, спричинене не через результат будь-яких його дій, а у зв`язку із непередбачуваними обставинами та з незалежних від позивача причин, які він не міг прогнозувати, показник нормативу ліквідності позивача знизився уже 20.11.2024 до 0,1038 %.

04 червня 2025 року через систему «Електронний суд» від представника Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку надійшов відзив на позов.
Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує з підстав їх необґрунтованості, оскільки ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» порушило вимоги: пункту 4 глави 3 розділу ІІ Ліцензійних умов № 92 в частині недотримання нормативних значень пруденційних нормативів, а саме нормативу ліквідності активів, станом на кінець дня 20.11.2024, 21.11.2024, 22.11.2024, 25.11.2024, 26.11.2024, 27.11.2024, 28.11.2024, 29.11.2024, 30.11.2024 та 31.12.2024.
Як зазначає відповідач, при визначенні заходів впливу контрольного характеру, які підлягають застосуванню за наслідками встановлення вчинення порушення профільного законодавства, уповноваженими на розгляд справ взято до уваги обставини, визначені частиною двадцять третьою статті 37 Закону України «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків». З урахуванням обставин, визначених частиною двадцять третьою статті 37 Закону України «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків», керуючись частиною двадцять другою статті 37, пунктами 2, 9 частини четвертої, частиною восьмою статті 49 Закону України «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків», підпунктом 2 пункту 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення державного регулювання та нагляду на ринках капіталу та організованих товарних ринках» від 22.02.2024 № 3585-ІХ, пунктами 32, 33, 36, 37 Порядку фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства та розгляду справ про порушення профільного законодавства в умовах воєнного стану, затвердженого рішенням Комісії від 21.05.2024 № 627, уповноважені на розгляд Комісії постановили за провадження професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках з порушенням умов ліцензування застосувати у відношенні ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» основний захід впливу контрольного характеру у вигляді фінансової санкції (штрафу) у розмірі 5 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 000 (вісімдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп.
Крім того, уповноваженими на розгляд Комісії винесено розпорядження від 06.03.2025 (вих. № 14/14/1776/С07 від 12.03.2025) про усунення порушення профільного законодавства, яким зобов`язано ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» у термін до 31 березня 2025 року вжити заходів з метою припинення вищезазначеного порушення шляхом приведення пруденційних показників у відповідність до нормативних значень та до 31 березня 2025 року письмово проінформувати уповноваженого на розгляд справ та департамент аналізу фінансової звітності учасників ринків капіталу та пруденційного нагляду про виконання цього розпорядження.
Відповідач акцентує, згідно з пунктом 3 Рішення № 1221, з 01 жовтня 2023 року нормативне значення нормативу ліквідності активів професійного учасника ринку капіталу становить не менше ніж 0,5. Станом на 20.11.2024 у ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» показник нормативу ліквідності становив 0,1038, що значно нижче навіть межі суттєвого відхилення, яка визначена як 0,375 (абз. 2 п. 6 Рішення №1221). Таким чином, має місце суттєве порушення пруденційного нормативу, яке підтверджене розрахунками самого Товариства.
Також, за посиланнями відповідача, незалежність таких подій від волі Товариства не звільняє його від обов`язку дотримуватись нормативу, а також виконувати обов`язки щодо подання плану заходів, передбачених п. 9– 11 Рішення №1221.
Поряд з цим, у наданому Товариством плані (лист №1-29/11/2024) відсутні підтверджуючі документи, що прямо суперечить вимогам абзацу десятого пункту 10 Рішення №1221. Зміст плану також є формальним — передбачає лише загальну фразу про «поступове погашення 50% кредиторської заборгованості до 31.12.2024», без деталізації механізмів або джерел фінансування.
Відповідач наголошує, що до ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» застосовано основний захід впливу контрольного характеру — фінансову санкцію (штраф) у розмір 5000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 000 грн 00 коп. Санкція передбачена підпунктом 2 пункту 2 розділу II Закону України від 22.02.2024 № 3585-ІХ за провадження діяльності з порушенням умов ліцензування.
Відповідач підкреслює, що до Товариства застосовано мінімальний передбачений законом розмір санкції (у межах від 5 000 до 10 000 НМДГ), що свідчить про пропорційність заходу впливу, а також збалансований підхід Комісії, яка врахувала характер і тривалість правопорушення та відсутність обтяжуючих обставин.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:
Відповідно до свідоцтва Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку, ТОВ «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Українські фонди» (код ЄДРПОУ 34690716) включено до державного реєстру фінансових установ, які надають фінансові послуги на ринку цінних паперів, реєстраційний номер №969, дата включення реєстр – 24.01.2007.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Українські фонди» відповідно до виданої ліцензії Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку, виданої 23.12.2011, серії АГ №580049 здійснює професійну діяльність на фондовому ринку – діяльність з управління активами інституційних інвесторів (діяльність з управління активами).
Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку, на підставі розпорядження НКЦПФР від 29.04.2024 № 538 (зі змінами), у відношенні товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Українські фонди» (код ЄДРПОУ 34690716) складено акт про вчинення порушення профільного законодавства від 05.02.2025 №14/14/1456/С03. 
За висновками акта від 05.02.2025 №14/14/1456/С03 встановлено порушення ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» вимог: пункту 4 глави 3 розділу ІІ Ліцензійних умов № 92 в частині недотримання нормативних значень пруденційних нормативів, а саме нормативу ліквідності активів, станом на кінець дня 20.11.2024, 21.11.2024, 22.11.2024, 25.11.2024, 26.11.2024, 27.11.2024, 28.11.2024, 29.11.2024, 30.11.2024 та 31.12.2024.
06 березня 2025 року Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку прийнято постанову про застосування заходів впливу контрольного характеру (№14/14/1777/С03 від 12.03.2025), якою за провадження професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках з порушенням умов ліцензування постановлено застосувати у відношенні ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» основний захід впливу контрольного характеру у вигляді фінансової санкції (штрафу) у розмірі 5 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 000 (вісімдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп., який слід перерахувати на рахунок, відкритий в управлінні Державної казначейської служби України для зарахування надходжень до загального фонду державного бюджету за кодом класифікації доходів бюджету 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції», додатковий захід впливу контрольного характеру у вигляді зобов`язання припинити протиправне діяння (дії або бездіяльність) та утримуватись від такого діяння у майбутньому.
Поряд з вказаним, 06 березня 2025 року Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку прийнято розпорядження (№14/14/1776/С07 від 12.03.2025) про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках, яким зобов`язано ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» у термін до 31 березня 2025 року вжити заходів з метою припинення вищезазначеного порушення шляхом приведення пруденційних показників у відповідність до нормативних значень та до 31 березня 2025 року письмово проінформувати уповноваженого на розгляд справ та департамент аналізу фінансової звітності учасників ринків капіталу та пруденційного нагляду про виконання цього розпорядження.
Позивач, вважаючи постанову про застосування заходів впливу контрольного характеру та розпорядження протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернувся з даним позовом до суду.
Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.
Відповідно до норм ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно приписів ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
З урахуванням наведеного, під час розгляду даного спору слід встановити, чи мало місце порушення, за яке прийнято відповідачем оскаржуване рішення та чи передбачені за таке порушення наслідки законом та чи є такі пропорційними самому порушенню.
Відносини, що виникають у сфері здійснення державного регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків визначаються Законом України «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків» від 30.10.1996 № 448/96-ВР (надалі - Закон №448/96-ВР, у редакції, чинній на момент спірних правовідносин). 
Цей Закон визначає правові засади здійснення державного регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків та державного контролю за емісією (видачею) і обігом, укладенням та виконанням фінансових інструментів в Україні.
Відповідно до частини першої статті 2 Закону №448/96-ВР державне регулювання та нагляд за діяльністю на ринках капіталу та організованих товарних ринках (далі - державне регулювання та нагляд) здійснюють Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку (НКЦПФР) (далі - Комісія) та інші державні органи у межах повноважень, визначених законом.
Згідно з частиною першою статті 33 Закону №448/96-ВР Комісія проводить інспекції з метою забезпечення дотримання вимог профільного законодавства, виявлення та зменшення ризиків невідповідності діяльності осіб, щодо яких проводяться інспекції, таким вимогам, а також зменшення негативних наслідків реалізації таких ризиків.
Предметом інспекції може бути дотримання вимог профільного законодавства кількома особами, щодо яких проводиться інспекція.
Частинами першою-четвертою статті 36 Закону №448/96-ВР встановлено:
Фіксація кожного факту вчинення порушення профільного законодавства здійснюється уповноваженим на супроводження в порядку, встановленому цією статтею.
Уповноважений на супроводження складає проект акта про вчинення порушення профільного законодавства у разі наявності доказів вчинення порушення профільного законодавства, достатніх для складання такого проекту, в отриманих:
1) документах від структурного підрозділу Комісії, який здійснює нагляд на ринках капіталу та організованих товарних ринках;
2) матеріалах інспекції;
3) матеріалах розслідування.
Уповноважений на супроводження надсилає зазначений проект акта особі, щодо якої планується скласти акт про вчинення порушення профільного законодавства (далі - акт про правопорушення), для надання коментарів, пропозицій, пояснень та/або заперечень із зазначенням строку для їх надання, який не може становити менше п`яти робочих днів з дня, наступного за днем отримання проекту такою особою.
Акт про правопорушення має містити:1) ідентифікаційні дані особи, щодо якої складено акт; 2) посилання на норми законодавства (статті, частини, пункти), порушення вимог яких зафіксовано у діях особи, щодо якої складено акт; 3) узагальнені доводи уповноваженого на супроводження щодо предмета розгляду справи про порушення профільного законодавства; 4) обставини, що підтверджують доводи уповноваженого на супроводження, з посиланням на відповідні докази; 5) пропоновані заходи впливу, яких уповноважений на супроводження вважає за необхідне вжити за результатами проведення розгляду справи про порушення профільного законодавства. У разі якщо уповноважений на супроводження вважає за необхідне застосувати до особи фінансові санкції (штрафи), зазначається конкретний розмір такої санкції в межах, передбачених статтею 50 цього Закону; 6) підпис уповноваженого на супроводження.
Інші вимоги до змісту та оформлення акта про правопорушення встановлюються Комісією.
Уповноважений на супроводження у випадках, встановлених Комісією як колегіальним органом, разом з проектом акта про правопорушення може направити проект угоди про врегулювання наслідків вчинення порушення профільного законодавства, складений відповідно до вимог статті 38 цього Закону.
Особа, щодо якої планується скласти акт про правопорушення, може відмовитися від пропозиції укладення угоди про врегулювання наслідків вчинення порушення профільного законодавства (далі - угода про врегулювання) або протягом зазначеного уповноваженим на супроводження строку надати пропозиції щодо зміни тексту проекту такої угоди.
У разі якщо уповноваженим на супроводження не направлено проект угоди про врегулювання, особа, щодо якої планується скласти акт про правопорушення, може самостійно запропонувати укладення такої угоди, проект якої складається та розглядається з урахуванням вимог статті 38 цього Закону.
У разі недосягнення згоди щодо укладення угоди про врегулювання факт її ініціювання і твердження, що були зроблені з метою її досягнення, не можуть розглядатися як відмова від обвинувачення або як визнання своєї винуватості.
Відповідно до частини першої статті 37 Закону №448/96-ВР метою розгляду справ про порушення профільного законодавства (далі - справи про правопорушення) є:
1) захист осіб, які не вчиняли порушень профільного законодавства, від притягнення до відповідальності;
2) притягнення до відповідальності осіб, які вчинили порушення профільного законодавства;
3) застосування належних правових процедур врегулювання наслідків вчинення порушень профільного законодавства.
Відповідно до частини другої статті 37 Закону №448/96-ВР Комісія за результатами здійснення нагляду, проведення інспекцій або розслідувань на ринках капіталу та організованих товарних ринках має право притягати до відповідальності осіб, винних у порушенні профільного законодавства.
Порядок розгляду справ про порушення профільного законодавства (далі - порядок розгляду) встановлюється Комісією як колегіальним органом.
Уповноважений (уповноважені) на розгляд справ, визначений (визначені) згідно із частиною третьою цієї статті, відповідно до порядку розгляду виносить (виносять) постанову про початок проведення розгляду справи про правопорушення та призначає (призначають) дату розгляду справи про правопорушення (акта про правопорушення або угоди про врегулювання). (частина восьма статті 37 Закону №448/96-ВР).
Згідно з частиною дев`ятою статті 37 Закону №448/96-ВР рішення, які у процесі проведення розгляду справи про правопорушення має право приймати уповноважений на розгляд справ, оформлюються постановами, розпорядженнями та іншими документами відповідно до порядку розгляду.
Згідно з частиною десятою статті 37 Закону №448/96-ВР розгляд справи про правопорушення здійснюється у присутності особи, щодо якої складено акт про правопорушення або з якою укладено угоду про врегулювання, та/або у присутності уповноваженого представника такої особи.
У разі якщо особа, щодо якої складено акт про правопорушення або з якою укладено угоду про врегулювання, та/або її уповноважений представник були належним чином повідомлені про місце, дату та час розгляду справи про правопорушення, але без поважних причин не з`явилися, такий розгляд може бути здійснений уповноваженим (уповноваженими) на розгляд справи за її (його) відсутності. У такому разі уповноважений (уповноважені) на розгляд справи повинен (повинні) мати докази, які підтверджують факт отримання такою особою (її уповноваженим представником) повідомлення про місце, дату та час розгляду справи про правопорушення.
Частиною 11 статті 37 Закону №448/96-ВР встановлено, у процесі проведення розгляду справи про правопорушення уповноважений (уповноважені) на розгляд справ повинен (повинні) надати особі, щодо якої складено акт про правопорушення та не укладено угоду про врегулювання, можливість:
1) надати коментарі, пояснення та/або заперечення щодо акта про правопорушення у строк не менше 10 робочих днів;
2) запропонувати укласти угоду про врегулювання.
У разі якщо після винесення постанови про початок проведення розгляду справи про правопорушення особа, щодо якої складено акт про правопорушення, запропонувала укласти угоду про врегулювання, така пропозиція розглядається уповноваженим на супроводження відповідно до статті 36 цього Закону.
У разі якщо за результатами розгляду пропозиції про укладення угоди про врегулювання таку угоду було укладено після винесення постанови про початок проведення розгляду справи про правопорушення, уповноважений (уповноважені) на розгляд справ зупиняє (зупиняють) розгляд акта про правопорушення та призначає (призначають) дату розгляду угоди про врегулювання.
Під час проведення розгляду справи уповноважений (уповноважені) на розгляд справ зобов`язаний (зобов`язані) всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини можливого вчинення порушення профільного законодавства. Встановлення факту вчинення такого порушення не може здійснюватися на підставі доказів, отриманих з порушенням вимог, встановлених цим Законом.
Усі сумніви щодо доведеності вчинення особою порушення профільного законодавства тлумачаться на користь такої особи. (частина 12 статті 37 Закону №448/96-ВР).
Відповідно до частини 14 статті 37 Закону №448/96-ВР під час проведення розгляду справи про правопорушення уповноважений (уповноважені) на розгляд справ виносить (виносять) постанови:
1) про зупинення проведення розгляду справи про правопорушення;
2) про відновлення проведення розгляду справи про правопорушення;
3) про завершення проведення розгляду справи про правопорушення;
4) про встановлення факту порушення профільного законодавства;
5) про застосування заходів впливу контрольного характеру;
6) про затвердження угоди про врегулювання або про відмову у затвердженні угоди про врегулювання;
7) інші постанови, визначені законодавством.
У разі винесення постанови про затвердження угоди про врегулювання постанови, передбачені пунктами 3-5 цієї частини, не виносяться.
Передбачені цією частиною постанови направляються особі, щодо якої вони винесені, протягом п`яти робочих днів з дня винесення.
Відповідно до частини 22 статті 37 Закону №448/96-ВР постанова про застосування заходів впливу контрольного характеру виноситься у разі встановлення складу порушення профільного законодавства та за умови, що не закінчилися строки давності, визначені частиною двадцять першою цієї статті.
Згідно з частиною 23 статті 37 Закону №448/96-ВР при визначенні заходів впливу контрольного характеру, які підлягають застосуванню за наслідками встановлення вчинення порушення профільного законодавства, уповноважений (уповноважені) на розгляд справ зобов`язаний (зобов`язані) взяти до уваги такі обставини:
1) тяжкість і тривалість порушення;
2) фінансовий стан порушника та прогнозовані наслідки для його фінансового стану, спричинені застосуванням до такого порушника фінансових санкцій (штрафів) за порушення профільного законодавства;
3) вигода (отриманий прибуток або збитки, яких вдалося уникнути), одержана порушником внаслідок вчинення порушення (якщо сума вигоди може бути визначена);
4) збитки третіх осіб, спричинені внаслідок вчинення порушення, якщо сума таких збитків може бути визначена;
5) інші порушення профільного законодавства, вчинені порушником протягом останніх 10 років, що передують дню винесення відповідної постанови;
6) умисність або необережність вчинення порушення;
7) співпраця порушника з Комісією;
8) заходи, вжиті порушником з метою запобігання повторному вчиненню порушення;
9) наслідки вчинення порушення для фінансової системи та/або системи організованих товарних ринків, зокрема виникнення системних ризиків для функціонування ринків капіталу внаслідок вчиненого порушення;
10) обставини, що відповідно до закону обтяжують відповідальність;
11) обставини, що пом`якшують відповідальність;
12) інші обставини, що мають значення для об`єктивного визначення заходів впливу контрольного характеру.
У разі якщо порушником профільного законодавства є фінансова установа, нагляд за діяльністю якої здійснює Національний банк України, уповноважений (уповноважені) на розгляд справ також повинен (повинні) брати до уваги інформацію, отриману від Національного банку України, щодо діяльності зазначеного суб`єкта, зокрема про його фінансовий стан та прогнозовані для його діяльності наслідки, спричинені застосуванням фінансових санкцій (штрафів) за порушення профільного законодавства.
Відповідно до частини 24 статті 37 Закону №448/96-ВР уразі якщо станом на дату винесення постанови про встановлення факту порушення профільного законодавства або постанови про застосування заходів впливу контрольного характеру порушення профільного законодавства триває, уповноважений (уповноважені) на розгляд справ одночасно з винесенням відповідної постанови видає (видають) розпорядження про усунення порушення профільного законодавства, в якому зазначаються:
1) заходи, яких особа зобов`язана вжити з метою припинення порушення;
2) строк вжиття заходів, передбачених пунктом 1 цієї частини;
3) порядок звітування про вжиті заходи;
4) наслідки невиконання розпорядження.
Передбачене цією частиною розпорядження направляється особі, щодо якої воно видано, протягом п`яти робочих днів з дня видання.
Частинами 29 -30 статті 37 Закону №448/96-ВР встановлено постанова, винесена відповідно до цієї статті, може бути оскаржена виключно до суду у порядку, встановленому законом.
У разі якщо винесена відповідно до цієї статті постанова про застосування заходів впливу контрольного характеру, якою передбачено застосування до особи заходу контрольного характеру у вигляді накладення штрафу, протягом одного місяця з дня набрання нею чинності не була самостійно виконана особою, щодо якої застосовано такий захід контрольного характеру, або не була оскаржена у судовому порядку, така постанова набуває статусу виконавчого документа, підлягає оформленню Комісією відповідно до вимог Закону України "Про виконавче провадження" та передається до органів державної виконавчої служби для примусового виконання згідно із законом.
У разі якщо зазначена постанова протягом одного місяця з дня набрання нею чинності була оскаржена у судовому порядку та адміністративним судом було відкрито провадження у справі про визнання зазначеної постанови протиправною та скасування, така постанова набуває статусу виконавчого документа з дня набрання законної сили відповідним судовим рішенням щодо такої постанови з урахуванням строків, передбачених Законом України "Про виконавче провадження".
27 квітня 2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення державного регулювання та нагляду на ринках капіталу та організованих товарних ринках» № 3585-IX.
Відповідно до частини першої статті 49 Закону №448/96-ВР Комісія відповідно до вимог цього Закону з метою виконання завдань щодо державного регулювання та нагляду, передбачених частиною першою статті 2 цього Закону, у встановленому нею порядку може здійснювати заходи правозастосування, до яких належать коригувальні заходи, заходи раннього втручання та заходи впливу контрольного характеру.
Заходи впливу контрольного характеру здійснюються Комісією за вчинення порушень профільного законодавства з урахуванням обставин, визначених частиною двадцять третьою статті 37 цього Закону. Такими заходами є: застосування фінансової санкції (штрафу) (пункт 2 частини четвертої статті 49 Закону №448/96-ВР ); зобов`язання припинити протиправне діяння (дії або бездіяльність) та утримуватися від такого діяння у майбутньому (пункт 9 частини четвертої статті 49 Закону №448/96-ВР ).
За одне правопорушення може бути призначено лише один основний захід впливу контрольного характеру. До основного заходу впливу контрольного характеру може бути приєднано один чи декілька додаткових заходів впливу контрольного характеру, при цьому призначення основного та додаткових заходів впливу контрольного характеру оформлюється однією постановою про застосування заходів впливу контрольного характеру (частина восьма статті 49 Закону №448/96-ВР ).
Відповідно до пп 2 п.2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону 3585-IX установлено, що тимчасово, до 1 січня 2026 року, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку може застосовувати до фізичних та юридичних осіб фінансові санкції (штрафи) за: здійснення операції (операцій), пов`язаної (пов`язаних) з безпосереднім провадженням професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках, для здійснення якої (яких) необхідна наявність відповідної ліцензії, без ліцензії на провадження відповідного виду діяльності в межах такої професійної діяльності або провадження відповідного виду діяльності, що підлягає ліцензуванню на підставі ліцензії, іншої ніж та, що надає право на провадження такого виду діяльності, або провадження професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках з порушенням умов ліцензування - у розмірі від п`яти до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку 21 травня 2024 року № 627 затверджено Порядок фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства та розгляду справ про порушення профільного законодавства в умовах воєнного стану (далі – Порядок).
За вчинення порушення профільного законодавства за результатом проведення розгляду справи про правопорушення до Порушника застосовуються заходи впливу контрольного характеру, передбачені законом (пункт 44 Порядку).
Згідно з пунктом 45 Порядку при визначенні заходів впливу контрольного характеру, які підлягають застосуванню за наслідками встановлення вчинення порушення профільного законодавства, уповноважений (уповноважені) на розгляд справ зобов`язаний (зобов`язані) взяти до уваги такі обставини: 1) тяжкість і тривалість порушення; 2) фінансовий стан порушника та прогнозовані наслідки для його фінансового стану, спричинені застосуванням до такого порушника фінансових санкцій (штрафів) за порушення профільного законодавства; 3) вигода (отриманий прибуток або збитки, яких вдалося уникнути), одержана порушником внаслідок вчинення порушення (якщо сума вигоди може бути визначена); 4) збитки третіх осіб, спричинені внаслідок вчинення порушення, якщо сума таких збитків може бути визначена; 5) інші порушення профільного законодавства, вчинені порушником протягом останніх 10 років, що передують дню винесення відповідної постанови; 6) умисність або необережність вчинення порушення; 7) співпраця порушника з НКЦПФР; 8) заходи, вжиті порушником з метою запобігання повторному вчиненню порушення; 9) наслідки вчинення порушення для фінансової системи та/або системи організованих товарних ринків, зокрема виникнення системних ризиків для функціонування ринків капіталу внаслідок вчиненого порушення; 10) обставини, що відповідно до закону обтяжують відповідальність; 11) обставини, що пом`якшують відповідальність; 12) інші обставини, що мають значення для об`єктивного визначення заходів впливу контрольного характеру.

Судом встановлено, ТОВ «КУА АПФ «Українські фонди» подало до Комісії у складі звітних даних у листопаді 2024 року довідки про розрахунок нормативу ліквідності активів із розрахунком показника: на 20.11.2024 (дата прийняття Комісією 26.11.2024), за листопад 2024 року (дата прийняття Комісією 16.12.2024), а саме:
- 20.11.2024 норматив ліквідності активів - 0,1038;
- 21.11.2024 норматив ліквідності активів - 0,1034; 
- 22.11.2024 норматив ліквідності активів - 0,1042;
- 25.11.2024 норматив ліквідності активів - 0,1051; 
- 26.11.2024 норматив ліквідності активів - 0,1081; 
- 27.11.2024 норматив ліквідності активів - 0,1002; 
- 28.11.2024 норматив ліквідності активів - 0,1026; 
- 29.11.2024 норматив ліквідності активів - 0,0889; 
- 30.11.2024 норматив ліквідності активів - 0,0889.
Крім того, відповідно до інформації станом на початок дня 31.12.2024 поданої Товариством до Комісії у складі звітних даних (дата прийняття Комісією 14.01.2025), а саме у довідці про розрахунок нормативу ліквідності активів за грудень 2024 року, у Товариства станом на 31.12.2024 наявне суттєве відхилення розрахункового значення нормативу ліквідності активів.
Станом на 31.12.2024 норматив ліквідності активів складає: 31.12.2024 – 0,0678.
Так, згідно з пунктом 4 глави 3 розділу ІІ Ліцензійних умов провадження професійної
діяльності на ринках капіталу - діяльності з управління активами інституційних інвесторів, затверджених рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 03.02.2022 № 92 (Ліцензійні умови № 92) ліцензіат (крім банку) повинен дотримуватися нормативних значень пруденційних нормативів, встановлених НКЦПФР для осіб, які провадять діяльність з управління активами інституційних інвесторів.
Відповідно до вимог абзаців другого – дванадцятого пункту 2 рішення Комісії від 29.09.2022 № 1221 «Щодо пруденційних нормативів професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках» (Рішення № 1221), для вимірювання та оцінки ризиків професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках використовується норматив ліквідності активів, який розраховується за формулою:
ГК + ОВДП + ОЗДП + ФІ – ЗБ
ПК , де
ГК – грошові кошти, що включають кошти установи на поточних рахунках та депозити в банках (крім банків, у яких запроваджено тимчасову адміністрацію або проводиться процедура ліквідації),
ОВДП – облігації внутрішньої державної позики України, що належать установі та обліковуються на її рахунках в цінних паперах,
ОЗДП – облігації зовнішньої державної позики України, що належать установі та обліковуються на її рахунках в цінних паперах,
ФІ – фінансові інструменти, що належать установі та обліковуються на її рахунках в цінних паперах, які включають: іноземні цінні папери, які зараховані на рахунки в цінних паперах у Національному депозитарії України та допущені до обігу на території України відповідно до Положення про допуск цінних паперів іноземних емітентів до обігу на території України, затвердженого рішенням Комісії від 21.01.2021 № 34, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.03.2021 за № 379/36001 (зі змінами), інвестиційні сертифікати відкритих спеціалізованих інвестиційних фондів грошового ринку;
ЗБ – зобов`язання, що включають суму підсумків ІІ та ІІІ розділів пасиву Балансу (Звіту про фінансовий стан), складеного за формою, визначеною Національним положенням (стандартом) бухгалтерського обліку 1 «Загальні вимоги до фінансової звітності», затвердженим наказом Міністерства фінансів України 07 лютого 2013 року № 73, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 лютого 2013 року за № 336/22868;
ПК – мінімальний розмір початкового капіталу, встановлений законодавством для відповідного виду професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках, ліцензію на провадження якого має установа.
Відповідно до абзацу другого пункту 1 глави 3 розділу ІІ Ліцензійних умов № 92, розмір початкового капіталу заявника, який має намір провадити діяльність з управління активами інституційних інвесторів (діяльність з управління активами), має становити суму не менше 4 мільйонів гривень.
Згідно з абзацами третім та четвертим пункту 3 Рішення № 1221 нормативне значення нормативу ліквідності активів, передбаченого пунктом 2 цього рішення, становить: з 01 жовтня 2023 року – не менше 0,5.
Абзацом першим пункту 6 Рішення № 1221 встановлено, що невиконання професійним учасником ринків капіталу та організованих товарних ринків вимог Рішення № 1221 щодо нормативного значення нормативу ліквідності активів є порушенням Ліцензійних умов провадження професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках.
Відповідно до абзацу другого пункту 6 Рішення № 1221, встановлено, що суттєвим відхиленням розрахункового значення нормативу ліквідності активів є відхилення, яке становить 25 і більше відсотків від його нормативного значення.
Відповідно до абзацу дев`ятнадцятого пункту 2 Рішення № 1221, інвестиційні фірми, компанії з управління активами та депозитарні установи здійснюють розрахунок нормативу ліквідності активів станом на кінець кожного робочого дня, а також станом на кінець останнього дня кожного місяця, якщо такий день не є робочим.
Відповідно до абзацу двадцять другого пункту 2 Рішення № 1221 інформація про результати розрахунку нормативу ліквідності активів та дані, на основі яких здійснювався розрахунок зазначеного показника, подаються до Комісії відповідно до пункту 6 Рішення № 314.
Згідно з абзацом першим-третім пункту 6 Рішення № 314 професійні учасники ринків капіталу та організованих товарних ринків у період дії воєнного стану повинні здійснювати подання до Комісії у складі звітних даних Довідки про розрахунок нормативу ліквідності активів згідно з додатком до цього рішення не пізніше: кінця п`ятнадцятого календарного дня, наступного за останнім днем кожного місяця звітного року; кінця третього робочого дня, наступного за днем, за яким розраховане значення нормативу ліквідності активів вперше у звітному місяці стало меншим від встановленого НКЦПФР його нормативного значення (подається інвестиційними фірмами, компаніями з управління активами та депозитарними установами).
Крім того, виноскою 1 до додатку Рішення № 314, передбачено, що у разі подання довідки за останній день звітного місяця дані таблиць 1 – 3 заповнюються за цей день і, якщо довідка подається інвестиційною фірмою, компанією з управління активами чи депозитарною установою, – за кожен день, в який розраховане значення нормативу ліквідності активів є меншим від встановленого НКЦПФР його нормативного значення, та на дату, на яку показник було приведено у відповідність до нормативного значення.
З системного аналізу викладеного вище висновується, що ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» порушило вимоги: пункту 4 глави 3 розділу ІІ Ліцензійних умов № 92 в частині недотримання нормативних значень пруденційних нормативів, а саме нормативу ліквідності активів (нормативне значення: з 01.10.2023 не менше 0,5) , станом на кінець дня 20.11.2024, 21.11.2024, 22.11.2024, 25.11.2024, 26.11.2024, 27.11.2024, 28.11.2024, 29.11.2024, 30.11.2024 та 31.12.2024.
Суд акцентує, позивач фактично не заперечує наявного недотримання нормативних значень пруденційних нормативів, у той же час акцентує, що вказане спричинене не через результат будь-яких його дій, а у зв`язку із непередбачуваними обставинами та з незалежних від позивача причин, які він не міг прогнозувати.
Зокрема позивач зазначає, до складу активів позивача до 19.11.2024 року входили облігації зовнішніх державних позик України (ОЗДП) у кількості 165 штук, які було оцінено на суму 6 069 478,80 грн (шість мільйонів шістдесят дев`ять тисяч чотириста сімдесят вісім гривень 809 копійок). При цьому, показника нормативу ліквідності станом на 19.11.2024 позивачем було дотримано та він становив 0,5859 %.
Проте, у серпні 2024 року, Міністерство фінансів України завершило проведення другого етапу корпоративних подій щодо обміну ОЗДП з тимчасовими технічними кодами ISIN на нові випуски ОЗДП 2024 року (Holding Period Arrangement) на умовах, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 31.07.2024 № 865 «Про здійснення у 2024 році правочинів з державним боргом і гарантованим державою боргом» та Меморандумом у зв`язку з пропозицією щодо обміну та отриманням згоди від 09.08.2024р. (Меморандум), та повідомило про початок наступного етапу щодо продажу необміняних ОЗДП 2024 року та розподілу коштів від продажу таких ОЗДП між власниками, які не взяли участі в корпоративних подіях щодо обміну ОЗДП на нові ОЗДП 2024 року на першому та другому етапі реструктуризації (Cash Proceeds Arrangement). Депозитарій Національного банку за результатами опрацювання отриманих від клієнтів розпоряджень на участь в корпоративних подіях щодо обміну ОЗДП з тимчасовими технічними кодами ISIN на нові випуски ОЗДП 2024 року та на підставі інформації, отриманої від іноземного депозитарію, для завершення корпоративних подій, пов`язаних з обміном ОЗДП, провів в системі депозитарного обліку безумовні депозитарні операції, а саме списання ОЗДП з тимчасовими технічними кодами ISIN з рахунків в цінних паперів власників тимчасових технічних кодів ISIN, які забезпечили надання через обслуговуючу депозитарну установу від їх імені розпорядження на направлення інформаційного повідомлення іноземному депозитарію про участь у корпоративній події та блокування цінних паперів для голосування, та зарахування нових випусків ОЗДП 2024 року на агреговані рахунки в цінних паперах за типами власників, відкриті в розрізі кожної депозитарної установи. При цьому, обмін ОЗДП з тимчасовими технічними кодами ISIN на нові 4 випуски ОЗДП 2024 року (відповідно до таблиці розподілу, представленої в Меморандумі) не проводився у співвідношенні 1 до 1, тому операції зарахування нових випусків ОЗДП 2024 року кожному окремому депоненту проводився частинами в межах списаного випуску ОЗДП з тимчасовим технічним кодом ISIN.
Відповідно, для завершення зазначених корпоративних подій Депозитарною установою ТОВ «БТС Брокер» 20.11.2024 було здійснено розподіл нових ОЗДП одного випуску шляхом зарахування цінних паперів на рахунок в цінних паперах депонента ТОВ «КУА АПФ «УКРАЇНСЬКІ ФОНДИ», 34690716, а саме, проведення в системі депозитарного обліку облікових депозитарних операцій у зв`язку із перерахунком справедливої вартості ОЗДП, щодо яких відбулась реструктуризація (обмін) ОЗДП.
Згідно виписки про операції з цінними паперами з 20.11.2024 по 20.11.2024 відбулося списання ОЗДП з тимчасово технічними кодами ISIN в процесі обміну при реструктуризації та зарахуванні нові ОЗДП (розподіл ЦП в результаті реструктуризації) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 31.07.2024 № 865 «Про здійснення у 2024 році правочинів з державним боргом і гарантованим державою боргом» та Меморандумом у зв`язку з пропозицією щодо обміну та отриманням згоди від 09.08.2024.
Отже, як зазначає позивач, в результаті вищевикладених подій та операцій з реструктуризації, незалежних від позивача та неконтрольованих і непрогнозованих ним, вартість ОЗДП (тобто активів позивача) зменшилась приблизно на 37% і станом на 20.11.2024 вже складала лише 4 141 036,76 грн (чотири мільйони сто сорок одна тисяча тридцять шість гривень 76 копійок).
Суд зазначає, приписами Закону № 448/96-ВР встановлені випадки, коли особа звільняється від передбаченої цим Законом відповідальності за порушення профільного законодавства (частина 21 статті 37 Закону).
Зменшенням справедливої вартості облігацій зовнішньої державної позики України (ОЗДП) у зв`язку з їх реструктуризацією, на що посилається позивач, як на підставу незастосування відносно позивача заходів впливу контрольного характеру, не є юридичною підставою для звільнення від відповідальності, оскільки законодавство не передбачає виключень у застосуванні пруденційних нормативів у зв`язку з реструктуризацією державного боргу.
Суд вважає доцільними зазначити і те, що дані обставини не були визнані обставинами непереборної сили у встановленому порядку, оскільки відсутні підтвердження відповідного юридичного оформлення настання форс-мажорних обставин, зокрема, відсутній висновок Торгово-промислової палати або інший належний доказ.
Таким чином, незалежність таких подій від волі Товариства не звільняє його від обов`язку дотримуватись законодавчо встановленого нормативу.
Щодо подання ТОВ «КУА АПФ «Українські фонди» плану заходів відповідно до пунктів 9-10 рішення Комісії від 29.09.2022 №1221 «Щодо пруденційних нормативів професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках».
Так, відповідно до пункту 9 Рішення №1221 нагляд за дотриманням професійними учасниками ринків капіталу та організованих товарних ринків вимог цього рішення щодо нормативного значення нормативу ліквідності активів здійснюється Комісією в порядку, передбаченому цим рішенням, а саме:
у разі недотримання професійним учасником ринків капіталу та організованих товарних ринків нормативного значення нормативу ліквідності активів ним здійснюється підготовка плану заходів щодо поліпшення свого фінансового стану (далі - план заходів);
план заходів повинен відповідати вимогами пункту 10 цього рішення;
план заходів разом із заявою про його погодження, яка повинна відповідати вимогам до змісту заяви, встановленим статтею 40 Закону України «Про адміністративну процедуру» (далі - Закон про адмінпроцедуру), а також описом переліку документів, що додаються до заяви, має бути наданий до Комісії на розгляд та погодження протягом 7 робочих днів від дня виникнення відхилення розрахункового значення нормативу ліквідності активів від його нормативного значення. Подання заяви про погодження плану заходів до Комісії здійснюється з урахуванням вимог, визначених пунктом 13 цього рішення;
у порядку, встановленому пунктом 14 цього рішення, Комісія здійснює розгляд плану заходів в процесі адміністративного провадження, який розпочинається з дня отримання Комісією заяви про погодження плану заходів. За результатами розгляду плану заходів приймається адміністративний акт у формі постанови Комісії про його погодження або про відмову в погодженні на підставах, визначених пунктом 11 цього рішення, який протягом 3 робочих днів з дня його прийняття доводиться до відома заявника з урахуванням вимог, визначених пунктом 13 цього рішення. Постанова Комісії про погодження або про відмову в погодженні плану заходів має відповідати вимогам до змісту адміністративного акту, встановленим статтею 71 Закону про адмінпроцедуру;
строк реалізації плану заходів не повинен перевищувати 30 календарних днів з дати його погодження Комісією, яке здійснюється протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем надходження плану заходів до Комісії. Для професійних учасників ринків капіталу та організованих товарних ринків, які здійснюють розрахунок нормативу ліквідності активів станом на кінець останнього дня кожного місяця, строк реалізації плану заходів продовжується до останнього дня місяця, в якому завершується 30-денний строк реалізації такого плану;
у разі якщо план заходів передбачає заходи щодо збільшення статутного капіталу професійного учасника ринків капіталу та організованих товарних ринків, то строк реалізації такого плану заходів може бути більше, ніж 30 календарних днів. При цьому такий професійний учасник повинен аргументувати збільшення строку реалізації плану заходів та подати пояснення та відповідні документи разом із планом заходів до Комісії. Остаточний строк реалізації плану заходів установлюється постановою Комісії про його погодження;
протягом 3 робочих днів після реалізації плану заходів/закінчення строку реалізації плану заходів до Комісії надається звіт про результати його реалізації, складений відповідно до пункту 12 цього рішення;
у разі приведення значення нормативу ліквідності активів у відповідність до нормативного значення станом на дату розрахунку до закінчення строку реалізації плану заходів професійний учасник ринків капіталу та організованих товарних ринків протягом 3 робочих днів з дати такого приведення надає до Комісії звіт про результати реалізації плану заходів, складений відповідно до пункту 12 цього рішення;
у разі якщо значення нормативу ліквідності активів приведено у відповідність до встановленого нормативного значення після дати виникнення відхилення до дати погодження Комісією плану заходів, до Комісії подається інформація про факт відхилення розрахункового значення нормативу ліквідності активів від його нормативного значення із зазначенням розрахункового значення пруденційного показника, даних, на основі яких здійснювався розрахунок, та дати виникнення відхилення, а також щодо приведення значення нормативу ліквідності активів до його нормативного значення із зазначенням розрахункового значення пруденційного показника, даних, на основі яких здійснювався розрахунок, та дати, на яку показник було приведено у відповідність до нормативного значення, із доданням підтверджуючих документів у строк протягом 3 робочих днів після приведення нормативу ліквідності активів у відповідність до встановленого нормативного значення. Якщо значення пруденційного показника приведено у відповідність до встановленого нормативного значення після дати надходження плану заходів до Комісії, Комісія здійснює закриття адміністративного провадження, про що протягом 3 робочих днів з дня отримання відповідної інформації повідомляє професійного учасника ринків капіталу та організованих товарних ринків з урахуванням вимог, визначених пунктом 13 цього рішення.
Пунктом 10 Рішення №1221 встановлено, що план заходів повинен містити:
інформацію щодо професійного учасника ринків капіталу та організованих товарних ринків (найменування, місцезнаходження, код за ЄДРПОУ);
дату виникнення відхилення;
розрахункове значення пруденційного показника станом на дату виникнення відхилення із зазначенням вихідних даних, на основі яких здійснювався розрахунок;
опис причин, перелік факторів, що призвели до відхилення розрахованого значення пруденційного показника від його нормативного значення;
перелік заходів із зазначенням строків їх реалізації, які професійний учасник ринків капіталу та організованих товарних ринків має здійснити для приведення значення пруденційного показника у відповідність до встановленого нормативного значення;
актуальну та обґрунтовану інформацію про дії, які були здійснені/здійснюються професійним учасником ринків капіталу та організованих товарних ринків щодо поліпшення свого фінансового стану;
прізвище, ім`я, по батькові, посаду та контактну інформацію особи, відповідальної за розробку та реалізацію плану.
План заходів засвідчується підписом керівника професійного учасника ринків капіталу та організованих товарних ринків.
До плану заходів додаються всі підтверджуючі документи щодо здійснених дій, направлених на реалізацію заходів, зазначених у плані. Такими документами можуть бути протоколи/рішення загальних зборів, органу, відповідального за здійснення нагляду, виконавчого органу, фінансова звітність, договори (попередні договори), акти приймання-передавання, гарантійні листи, тощо.
При цьому пунктом 11 Рішення №1221 встановлено, що Комісія має право відмовити в погодженні плану заходів, якщо:
план заходів не відповідає вимогам цього рішення та/або до плану заходів не додані підтверджуючі документи щодо здійснених дій, направлених на реалізацію заходів, зазначених у плані;
план заходів містить недостовірну інформацію (інформацію, що суперечить інформації, розміщеній у базі даних особи, яка провадить діяльність з оприлюднення регульованої інформації від імені учасників ринків капіталу та професійних учасників організованих товарних ринків, на власному вебсайті професійного учасника, або інформації, наявній в Комісії);
план заходів не може бути реалізований у строк 30 календарних днів, виходячи із встановленої мінімальної тривалості окремих процесів, передбачених планом заходів, крім процесів, які передбачають заходи щодо збільшення статутного капіталу професійного учасника ринків капіталу та організованих товарних ринків;
план заходів не може бути реалізований у визначені ним строки, якщо план заходів передбачає заходи щодо збільшення статутного капіталу професійного учасника ринків капіталу та організованих товарних ринків;
реалізація плану заходів не призведе до поліпшення фінансового стану професійного учасника ринків капіталу та організованих товарних ринків та приведення значення пруденційного показника у відповідність до нормативного значення;
порушені визначені цим рішенням строки подання плану заходів на погодження до Комісії;
план заходів подано на погодження до Комісії повторно після прийняття рішення/постанови про відмову у погодженні плану заходів;
план заходів подано на погодження до Комісії повторно після прийняття рішення/постанови про погодження плану заходів, у разі якщо відхилення пруденційного показника від нормативного значення є триваючим;
не усунено виявлені недоліки, що стали підставою для залишення заяви про погодження плану заходів без руху, у тому числі у строк, встановлений Комісією.
З огляду на матеріали справи, судом встановлено, на виконання вимог рішення №1221 «Щодо пруденційних нормативів професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках» позивачем листом від 29.11.2024 № 1- 29/11/2024 було подано до Комісії план заходів щодо поліпшення фінансового стану.
Постановою Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 16.12.2024 №16/21/1593/К-01 відмовлено ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» у погодженні плану заходів.
Копія такого плану додана позивачем до матеріалів справи.
Вказаний план заходів поліпшення фінансового стану Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Українські фонди» містить декілька розділів, а саме:
1. Вихідні дані, на основі яких здійснювався розрахунок показника нормативу ліквідності активів станом на 20.11.2024 року.
2. Розрахунок нормативу ліквідності активів станом на 20.11.2024 року.
3. Причини та фактори, що призвели до відхилення розрахункового значення пруденційного показника від його нормативного значення, дата, на яку мало місце відхилення.
Зазначені Заходи для усунення негативного впливу факторів, що спричинили недотримання (відхилення) пруденційного нормативу: «Товариство планує здійснити заходи для приведення значення нормативу ліквідності активів у відповідність до встановленого нормативного значення шляхом поступового погашення кредиторської заборгованості Товариства. Планується погасити 50% кредиторської заборгованості Товариства до 31.12.2024 р.».
Суд акцентує, вимогами Рішення № 1221 визначено перелік інформації, яку повинен містити план щодо поліпшення фінансового стану, зокрема, план заходів повинен містити перелік заходів із зазначенням строків їх реалізації, які професійний учасник ринків капіталу та організованих товарних ринків має здійснити для приведення значення пруденційного показника у відповідність до встановленого нормативного значення.
При цьому, законодавчо встановлено, що до плану заходів додаються всі підтверджуючі документи щодо здійснених дій, направлених на реалізацію заходів, зазначених у плані. Такими документами можуть бути протоколи/рішення загальних зборів, органу, відповідального за здійснення нагляду, виконавчого органу, фінансова звітність, договори (попередні договори), акти приймання-передавання, гарантійні листи, тощо.
Враховуючи вищевикладене, професійний учасник ринків капіталу та організованих товарних ринків до плану щодо поліпшення свого фінансового стану надає всі підтверджуючі документи щодо здійснених дій, направлених на реалізацію заходів, зазначених у плані.
При цьому, відповідно до вимог абзацу шостого пункту 9 Рішення №1221 строк реалізації плану заходів не повинен перевищувати 30 календарних днів з дати його погодження Комісією.
Натомість, з наданого плану ТОВ «КУА АПФ «Українські фонди» слідує, що фактично наданий план містить загальні посилання, позивачем не додано підтверджуючі документи щодо здійснених дій, направлених на реалізацію заходів, зазначених у плані, не зазначено конкретні заходи та строки їх реалізації.
Пункт 11 Рішення № 1221 прямо передбачає право Комісії відмовити у погодженні плану заходів, якщо він не відповідає вимогам п. 9 і 10 Рішення №1221— зокрема, якщо документи не додані, таким чином, дії Комісії щодо відмови ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» у погодженні плану заходів були не формальними, а правомірними, оскільки позивач порушив визначені процедурні вимоги. 
Досліджуючи питання пропорційності застосованих заходів впливу контрольного характеру відносно самому порушенню, суд враховує таке.
Як зазначено вище, 06 березня 2025 року Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку прийнято постанову про застосування заходів впливу контрольного характеру (№14/14/1777/С03 від 12.03.2025), якою за провадження професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках з порушенням умов ліцензування постановлено застосувати у відношенні ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» основний захід впливу контрольного характеру у вигляді фінансової санкції (штрафу) у розмірі 5 000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 000 (вісімдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп., додатковий захід впливу контрольного характеру у вигляді зобов`язання припинити протиправне діяння (дії або бездіяльність) та утримуватись від такого діяння у майбутньому.
Вказана санкція передбачена підпунктом 2 пункту 2 розділу II Закону України від 22.02.2024 № 3585-ІХ за провадження діяльності з порушенням умов ліцензування.
При цьому до позивача застосовано мінімальний передбачений законом розмір санкції (у межах від 5 000 до 10 000 НМДГ), що свідчить про пропорційність заходу впливу, а також збалансований підхід Комісії, яка врахувала характер і тривалість правопорушення та відсутність обтяжуючих обставин.
У контексті справи, що розглядається, слід зазначити, що одним із завдань Комісії щодо державного регулювання та нагляду полягає у забезпеченні є зменшення системних ризиків для функціонування ринків капіталу, пруденційний нагляд здійснюється Комісією відповідно до норм Закону 448/96-ВР та інших актів профільного законодавства з метою забезпечення фінансової стійкості окремого професійного учасника ринків капіталу та організованих товарних ринків і стабільності фінансової системи загалом, виявлення, запобігання та мінімізації потенційних ризиків у діяльності професійних учасників ринків капіталу та організованих товарних ринків, зокрема ризиків невиконання зобов`язань перед клієнтами та/або інвесторами, та захисту інших їхніх законних інтересів, а також своєчасного реагування на можливі негативні наслідки в діяльності таких професійних учасників. Відтак, орган державного фінансового контролю не зобов`язаний доводити настання конкретних негативних наслідків для учасників ринку або споживачів фінансових послуг, аби вжити заходів реагування у разі порушення пруденційних нормативів. Достатнім є сам факт істотного відхилення від нормативу, що свідчить про підвищений ризик фінансової нестабільності. Отже застосування заходів впливу щодо ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» за результатами виявленого порушення нормативу ліквідності активів є необхідним заходом у межах превентивної функції державного регулювання ринку капіталу, спрямованого на запобігання потенційним системним загрозам для фінансової системи та суспільних інтересів в цілому.
Щодо посилань позивача на порушення відповідачем порядку провадження по адміністративній справі відносно позивача, за наслідками якої було винесено спірні постанову та розпорядження, суд враховує таке.
Позивач зазначає, відповідачем не було прийнято та надіслано позивачу відповідну постанову про початок фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства, чим не дотримано норм Порядку.
У той же час, відповідачем до відзиву надано копію постанови Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 20.01.2025 №14/14/1271/С03 про початок фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства (а.с.109).
Відповідно до рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 21.05.2024 № 627 «Про затвердження Порядку фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства та розгляду справ про порушення профільного законодавства в умовах воєнного стану» до моменту початку функціонування в електронному кабінеті користувача у підсистемі Комплексної інформаційної системи розділу "Правозастосування", обмін документами здійснюється засобами поштового зв`язку та/або шляхом відправлення на офіційну електронну адресу.
Відповідно до пункту 7 Порядку фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства та розгляду справ про порушення профільного законодавства в умовах воєнного стану, затвердженого рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 21.05.2024 № 627 встановлено, взаємодія НКЦПФР та Порушника здійснюється засобами Комплексної інформаційної системи (далі - КІС), а саме, через електронний кабінет користувача (далі - кабінет в КІС), за допомогою якого він має доступ до Протоколу розміщення будь-яких документів, може надавати, переглядати, обмінюватись інформацією та документами.
Надсилання уповноваженим на супроводження та/або уповноваженими на розгляд справ документів та будь-яких рішень, що винесені в ході супроводження та розгляду справ про порушення вимог профільного законодавства здійснюється виключно через розміщення такого документу у кабінеті Порушника в КІС.
У випадку неможливості надсилання Порушнику документів через КІС, надсилання документів Порушнику, що винесені в ході супроводження та розгляду справ про порушення вимог профільного законодавства, здійснюється засобами поштового зв`язку на останню актуальну поштову адресу, наявну в НКЦПФР. За умови надсилання Порушнику документів виключно поштовим зв`язком, вважається, що Порушник проінформований станом на 7 робочий день з моменту відправлення НКЦПФР письмового повідомлення на адресу, яка є в наявності НКЦПФР.
Постанова Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 20.01.2025 №14/14/1271/С03 містить посилання на поштову адресу позивача та посилання на офіційну електронну адресу позивача.
Поряд з цим, відповідачем дійсно не надано до матеріалів справи будь-яке підтвердження направлення постанови про початок фіксації факту вчинення порушення профільного законодавства, як і позивачем не спростована наявність у нього кабінету Порушника в КІС.
Водночас, характер вказаного не утворює підстав для скасування спірної постанови, оскільки не має наслідком прийняття незаконного рішення суб`єктом владних повноважень.
Аналіз змісту оспорюваної постанови про застосування заходів впливу контрольного характеру, у взаємозв`язку із нормативним регулюванням спірних правовідносин та обставин справи, дозволяє дійти до висновку, що оскаржувана постанова прийнята на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України, з використанням повноваження відповідно до мети, з якою це повноваження надано, не суперечать вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Щодо позовних вимог в частині оскарження розпорядження Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2025 (№14/14/1776/С07 від 12.03.2025), суд враховує таке.
Відповідно до частини 24 статті 37 Закону № 448/96-ВР у разі якщо станом на дату винесення постанови про встановлення факту порушення профільного законодавства або постанови про застосування заходів впливу контрольного характеру порушення профільного законодавства триває, уповноважений (уповноважені) на розгляд справ одночасно з винесенням відповідної постанови видає (видають) розпорядження про усунення порушення профільного законодавства, в якому зазначаються:
1) заходи, яких особа зобов`язана вжити з метою припинення порушення;
2) строк вжиття заходів, передбачених пунктом 1 цієї частини;
3) порядок звітування про вжиті заходи;
4) наслідки невиконання розпорядження.
Передбачене цією частиною розпорядження направляється особі, щодо якої воно видано, протягом п`яти робочих днів з дня видання.
У постанові Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.025 (№14/14/1777/С03 від 12.03.2025) встановлено, що відповідно до інформації станом на початок дня 31.01.2025 поданої Товариством до Комісії у складі звітних даних (дата прийняття Комісією 16.02.2025), а саме у довідці про розрахунок нормативу ліквідності активів за січень 2025 року, у Товариства наявне суттєве відхилення розрахункового значення нормативі ліквідності активів та складає: 31.01.2025 – 0,0495. На дату розгляду справи порушення профільного законодавства триває, в зв`язку з чим виникла необхідність у винесенні розпорядження про усунення порушення профільного законодавства.
Відтак розпорядження від 06.03.2025 (№14/14/1776/С07 від 12.03.2025), яким зобов`язано ТОВ «КУА АПФ «Українські Фонди» у термін до 31 березня 2025 року вжити заходів з метою припинення вищезазначеного порушення шляхом приведення пруденційних показників у відповідність до нормативних значень та до 31 березня 2025 року письмово проінформувати уповноваженого на розгляд справ та департамент аналізу фінансової звітності учасників ринків капіталу та пруденційного нагляду про виконання цього розпорядження прийнято правомірно, у межах наданих Комісії повноважень, у зв`язку з виявленням триваючого порушення з боку позивача.
Отже, оцінивши доводи у сукупності, суд вважає вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Українські Фонди» необґрунтованими, а тому, у задоволенні позову слід відмовити.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої судові витрати підлягають відшкодуванню стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень, лише при задоволенні позову.
На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250, 255, 264 КАС України, суд

ВИРІШИВ:
1. У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами та адміністрування пенсійних фондів «Українські Фонди» відмовити повністю.
2. Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Головуючий суддя Жукова Є.О.

Судді Діска А.Б.

Кочанова П.В.