ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 620/6635/25 Суддя (судді) першої інстанції: Сергій КЛОПОТ

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2026 року м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
Судді-доповідача: Ключковича В.Ю.
Суддів: Беспалова О.О., Грибан І.О.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 липня 2025 року у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства «Чернігівводоканал» Чернігівської міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АВТО-М» про визнання протиправним та скасування висновку, 
В С Т А Н О В И В:
У червні 2025 року Комунальне підприємство «Чернігівводоканал» Чернігівської міської ради звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області та просить: 
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-04-10-006307-a від 27.05.2025.
Свої вимоги обґрунтовує тим, що висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-04-10-006307-a від 27.05.2025 є необґрунтованим та протиправним.
Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 липня 2025 року адміністративний позов задоволено.
Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, представником Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області подано апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову повністю.
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 серпня 2025 року та від 23 вересня 2025 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до судового розгляду в порядку письмового провадження.
05 вересня 2025 року позивачем подано відзив на апеляційну скаргу.
Керуючись частинами 1 та 2 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Відповідно до фактичних обставин справи, Уповноваженою особою Комунального підприємства «Чернігівводоканал» Чернігівської міської ради 10.04.2025 оприлюднено на сайті https://prozorro.gov.ua оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю «Капітальний ремонт (усунення аварійної ситуації) на каналізаційному колекторі діаметром 700 мм по вул. Дмитра Самоквасова від житлового будинку №10 до вул. Текстильників в м. Чернігів (ДК 021:2015:45230000-8- Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером UA-2025-04-10-006307-a).
Тендерну документацію на закупівлю «Капітальний ремонт (усунення аварійної ситуації) на каналізаційному колекторі діаметром 700 мм по вул. Дмитра Самоквасова від житлового будинку №10 до вул. Текстильників в м. Чернігів (ДК 021:2015: 45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)» затверджено уповноваженою особою КП «Чернігівводоканал» 10.04.2025.
Між Комунальним підприємством «Чернігівводоканал» Чернігівської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «АВТО-М» укладено договір підряду (далі - Договір) №090525 від 09.05.2025 року.
Пунктом.1.1. Договору визначено, що предметом договору є виконання робіт (далі - роботи) по об`єкту: «Капітальний ремонт (усунення аварійної ситуації) на каналізаційному колекторі діаметром 700 мм по вул. Дмитра Самоквасова від житлового будинку № 10 до вул. Текстильників в м. Чернігів» (далі - об`єкт).
Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області на підставі Наказу 05.05.2025 № 28-З Чернігів «Про початок моніторингу процедур закупівель» розпочато моніторинг процедури закупівель UA-2025-04-10-006307-a. Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу зазначено: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Моніторинг було здійснено з 05.05.2025 по 26.05.2025.
У ході моніторингу встановлено наступне:
1. Учасником торгів ТОВ «АВТО-М» у тендерній пропозиції подано Декларацію відповідності від 23 березня 2017 року № 559, яка не відповідає вимогам чинного законодавства, зокрема Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, чим порушено умови Додатку № 1 до тендерної документації Замовника.
2. На момент завантаження документів тендерної пропозиції учасником ТОВ «АВТО- М» до електронної системи PROZORRO, а саме 24 квітня 2025 року, термін дії Сертифікату відповідності № UA 10112 000123-23 сплинув, чим порушено вимоги підпункту 4.2.2 Додатку № 6 до тендерної документації Замовника.
Отже, за результатами моніторингу закупівлі ID:UA-2025-04-10-006307-a Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області склало висновок про результати моніторингу закупівлі від 27.05.2025, яким зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення.
Висновок від 27.05.2025 оприлюднено в електронній системі закупівель за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2025-04-10-006307-a.
Не погодившись з таким висновком, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд першої інстанції виснував, що у відповідача відсутні докази на підтвердження факту, що центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці приймалося рішення про анулювання дозвільного документу, виданого ТОВ «АВТО-М». Отже, доводи Управління, що Декларація на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки не підлягала врахуванню замовником під час проведення процедури публічних закупівель є помилковими. У зв`язку з зазначеним у КП «Чернігівводоканал» були відсутні підстави щодо розміщення вимоги про усунення невідповідностей тендерної пропозиції ТОВ «АВТО- М» в цій частині.
Чинні документи щодо підтвердження якості труб (на партію, яка буде придбана для виконання робіт відповідно до предмету закупівлі) будуть надані Підрядником у складі виконавчої документації після виконання робіт.
Атестат про акредитацію органу з оцінки відповідності продукції ТОВ «Орган сертифікації «ЦЕНТРСЕПРОТЕПЛОМЕРЕЖА» № 1О112 дійсний до 15 жовтня 2023 року (документ « 4.6.6 Атестат про акредитацію органу сертифікацlї.pdf») надано Учасником з метою підтвердження акредитації органу з оцінки відповідності продукції на момент видачі сертифікату відповідності № UA.10112.000123-23.
Разом з цим, Учасником у складі тендерної пропозиції надано діючі атестати про акредитацію - документи « 4.6.7 Атестат акредитації 2020.pdf» та « 4.6.8 Атестат акредитації ТОВ ЦСТМ сфера 2024.pdf» відповідно.
У зв`язку з вище зазначеним у Замовника були відсутні підстави щодо відхилення тендерної пропозиції Учасника - ТОВ «АВТО-М».
Враховуючи вищевикладене, суд виснував, що Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області помилково визначено порушення КП «Чернігівводоканал» вимог п.43, п.44 Особливостей, а тому оскаржуваний висновок прийнятий з порушенням вимог ч.2 ст.19 Конституції України та підлягає скасуванню.
Окремо суд указав на не відповідність та не чіткість зобов`язань (шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України), викладених у оскаржуваному висновку, щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель.
Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26 січня 1993 року № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII), за статтею 1 якого передбачено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
За приписами Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Підпунктом 3 пункту 4 та пунктом 7 Положення № 43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель. Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
За змістом статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Поряд з цим, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII), пунктом 14 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Згідно з частиною другою статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до частини третьої статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Частинами шостою та сьомою статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
За приписами частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Відповідно до статті 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо, зокрема: 1) учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.
Статті 16 Закону № 922-VIII установлено, що замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.
Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
Пунктом 6 статті 1 Закону № 922-VIII установлено, що договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
При цьому, частиною першою статті 41 Закону № 922-VIII передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Підставою виникнення спірних правовідносин слугує висновок відповідача за результатами моніторингу закупівлі UA-2025-04-10-006307-a «Капітальний ремонт (усунення аварійної ситуації) на каналізаційному колекторі діаметром 700 мм по вул. Дмитра Самоквасова від житлового будинку №10 до вул. Текстильників в м. Чернігів (ДК 021:2015: 45230000-8- Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь)».
За результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю відповідно до вимог законодавства відповідачем встановлено порушення вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону. 
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «АВТО-М» з урахуванням вимог Особливостей відповідачем встановлено порушення вимог абзацу першого пункту 43 та абзацу другого підпункту другого пункту 44 Особливостей.
Такий висновок мотивований наступним:
- замовником не оприлюднено в електронній системі закупівель Договір з усіма додатками до нього у машинозчитувальному форматі, а також документи, що містять обов`язкову інформацію про ціни на матеріальні ресурси у машинозчитувальному форматі, чим порушено вимоги пункту 10 частини першої статті 10 Закону;
- у складі тендерної пропозиції ТОВ «АВТО-М» надано документ «Декларація відповідності матеріально-технічної бази роботодавця вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки», зареєстрований 23 березня 2017 року № 559 за підписом ОСОБА_1 (файл « 2.4 Декларація на виконання робіт на висоті.pdf»). Проте, керівником ТОВ «АВТО-М» від 15.04.2024 відповідно до Наказу № 25к є ОСОБА_2 , який на час подання документів тендерної пропозиції ніс відповідальність за відповідність матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці та виконання робіт підвищеної небезпеки у відповідності до законодавства з питань охорони праці. Таким чином, учасником торгів ТОВ «АВТО-М» у тендерній пропозиції подано декларацію відповідності від 23 березня 2017 року № 559, яка не відповідає вимогам чинного законодавства, зокрема Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, чим порушено умови додатку № 1 до тендерної документації Замовника;
- у розміщеному в електронній системі закупівель повідомленні з вимогою щодо усунення невідповідностей в інформації та/або документах, Замовником не враховано вищезазначені невідповідності тендерної пропозиції Учасника та не надано ТОВ «АВТО-М» можливості виправити їх, як це передбачено абзацом першим пункту 43 Особливостей;
- на момент завантаження документів тендерної пропозиції учасником ТОВ «АВТО-М» до електронної системи PROZORRO, а саме 24 квітня 2025 року, термін дії Сертифікату відповідності № UA 10112 000123-23 сплинув, чим порушено вимоги підпункту 4.2.2 додатку № 6 до тендерної документації Замовника.
Враховуючи вищезазначене, Замовник в порушення вимог абзацу другого підпункту другого пункту 44 Особливостей не відхилив тендерну пропозицію переможця процедури закупівлі ТОВ «АВТО-М», як таку, що не відповідала умовам технічної специфікації щодо предмета закупівлі.
Досліджуючи наведені обставини судом враховано наступне.
Щодо копії декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці щодо виконання робіт, що виконуються на висоті понад 1,3 метри або документ про її реєстрацію
Згідно з вимогами Додатку №1 до тендерної документації передбачено, що учасник повинен надати копію (завірену) Декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці щодо виконання робіт, що виконуються на висоті понад 1,3 метри або документ про її реєстрацію в Управлінні Держпраці у Чернігівській області.
У складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «АВТО-М», якого визначено переможцем торгів, міститься декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці від 23 березня 2017 року № 559, зокрема, в якій зазначено, що директором ТОВ «АВТО-М» є ОСОБА_1 .
Відповідно до документів, поданих у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «АВТО-М», зокрема виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Наказу № 25к, директором ТОВ «АВТО-М» з 15.04.2024 є ОСОБА_3 .
Порядок та умови видачі дозвільних документів у сфері охорони праці на території України регламентуються Законом України «Про охорону праці», Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України» № 77 від 03 лютого 2021 року.
Відповідно до статті 21 Закону України «Про охорону праці» порядок видачі дозволів або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, переліки видів робіт, машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, проведення або експлуатація (застосування) яких потребує отримання дозволу, та граничні розміри тарифів на проведення експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, висновок якої є підставою для видачі дозволів, встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Відповідний порядок був затверджений Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки» № 1107 від 26 жовтня 2011 року (далі -Порядок).
Процедура видачі уповноваженим органом центральним виконавчим органом влади у сфері охорони праці дозвільних документів визначена в п. 21 Порядку та ст. 21 Закону України «Про охорону праці».
Згідно п. 21 порядку Декларація подається роботодавцем не пізніше ніж за п`ять робочих днів до початку виконання робіт підвищеної небезпеки та/або експлуатації машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки. Документи повертаються протягом п`яти робочих днів без розгляду у разі незаповнення полів, зазначення робіт підвищеної небезпеки та машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, які не включено до групи Б переліку видів робіт підвищеної небезпеки (додаток 2) та групи Б переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77.
Стаття 21 Закону України містить вичерпний перелік підстав для анулювання дозволу, серед них:
- заява роботодавця або уповноваженої ним особи про анулювання дозволу; припинення юридичної особи (злиття, приєднання, поділ, перетворення або ліквідація) або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем; виявлення у поданих роботодавцем документах недостовірних відомостей щодо виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;
- повторне порушення вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;
- виникнення аварії, вибуху, пожежі, нещасного випадку, якщо в акті розслідування встановлено, що причиною такої події стало недодержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;
- створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.
Як вірно встановлено судом, відомості про анулювання декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці від 23 березня 2017 року № 559 у матеріалах справи відсутні.
Суд враховує, що зміна відомостей про керівника суб`єкта господарювання не є підставою анулювання відповідного дозвільного документу.
Таким чином, висновки апелянта про подання учасником торгів ТОВ «АВТО-М» у тендерній пропозиції декларації відповідності від 23 березня 2017 року № 559, яка не відповідає вимогам чинного законодавства, зокрема Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, чим порушено умови Додатку № 1 до тендерної документації замовника не знайшли свого підтвердження у ході апеляційного перегляду оскаржуваного рішення.
Щодо чинності сертифіката відповідності щодо підтвердження органом по сертифікації відповідності поліетиленових водопровідних труб
Згідно з додатком № 6 до тендерної документації Замовником визначено підпунктом 4.2.2 цього додатку перелік документів, які надаються учасниками на виконання вимог додатку № 4 (технічного завдання) до тендерної документації, зокрема, серед інших вимог Замовником передбачено, що технічна документація, яка надається учасником на поліетиленові водопровідні труби, повинна включати сертифікат відповідності щодо підтвердження органом по сертифікації відповідності поліетиленових водопровідних труб.
Учасником ТОВ «АВТО-М» до електронної системи закупівель під час подання тендерних пропозицій завантажено файл « 4.6.3 Сертифікат відповідності РЕ 80, РЕ 100.pdf». При цьому, згідно з інформацією, зазначеною у документі « 4.6.3 Сертифікат відповідності РЕ 80, РЕ 100.pdf», термін дії Сертифікату відповідності № UA 10112 000123-23, виданий органом з оцінки відповідності ТОВ «ЦЕНТРСЕПРОТЕПЛОМЕРЕЖА» виробнику ТзОВ «ІНСТАЛПЛАСТ», з 19 квітня 2023 року до 18 квітня 2025 року.
Відповідач дійшов висновку про те, що на момент завантаження документів тендерної пропозиції учасником ТОВ «АВТО-М» до електронної системи PROZORRO, а саме 24 квітня 2025 року, термін дії Сертифікату відповідності № UA 10112 000123-23 сплинув, чим порушено вимоги підпункту 4.2.2 додатку № 6 до тендерної документації Замовника.
Як встановлено судом, відповідно до вимог КП «Чернігівводоканал», встановлених в п.п. 4.2.2 п. 4 додатку №6 до тендерної документації, а саме « 4.2.2.Технічна документація, що надається Учасником на поліетиленові водопровідні труби, повинна включати:
- документ (копія) про якість (паспорт, сертифікат якості) на партію продукції, якщо вона була виготовлена у попередні роки (поліетиленові водопровідні труби);
- свідоцтво про атестацію та галузь атестації випробувальної лабораторії виробника;
- сертифікат відповідності щодо підтвердження органом по сертифікації відповідності поліетиленових водопровідних труб;
- висновок санітарно-епідеміологічної експертизи (копія) органів МОЗ України щодо можливості застосування труб для мереж господарсько-питного водопостачання;
- висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи (копія) щодо придатності для господарсько-питного водопостачання композиції поліетилену», зокрема серед інших документів,
Як вбачається з фактичних обставин справи, учасником надано паспорти якості на партії продукції (документ « 4.6.1 Паспорт якості Труба ПЕ 100 Д900.pdf» та документ « 4.6.2 Паспорт якості Труба ПЕ 100 315.pdf») труби поліетиленові для подачі холодної води 900х53,3 мм РЕ 100 SDR 17 PN10 та труби поліетиленові для подачі холодної води 315х18,7 мм РЕ 100 SDR 17 PN10, виготовлені у 2025 та 2024 роках відповідно та сертифікат відповідності № UA.10112.000123-23 з терміном дії з 19 квітня 2023 до 18 квітня 2025 (документ « 4.6.3 Сертифікат відповідності РЕ 80, РЕ 100 pdf») для підтвердження відповідності ДСТУ EN 12201 2:2018 саме зазначених вище партій продукції, на які надано паспорти якості.
Як вірно виснував суд першої інстанції, замовником в тендерній документації не було встановлено вимоги щодо чинності сертифікату відповідності на дату розкриття тендерних пропозицій учасників.
Щодо визначення способу усунення виявленого порушення
Колегія суддів звертає увагу, що першочерговим по відношенню до зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (які зазначені органом державного фінансового контролю у висновку) є встановлення судом правомірності висновку контролюючого органу у частині виявлених порушень під час здійснення перевірки закупівлі та надання їм відповідної оцінки, що у спірному випадку відповідачем не доведено.
Щодо зобов`язальної частини спірного висновку, колегія суддів зазначає, що у постановах від 30 листопада 2023 року у справі №160/20791/22 та у справі №160/20811/22 Верховний Суд вказав, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель. Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому. Верховний Суд виснував, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень. Попри це, Верховний Суд наголосив, що визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.
Як вбачається зі змісту спірного висновку, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення.
Так, зобов`язальний характер вимоги передбачає не лише констатацію порушення, а й чітке визначення обов`язкового способу його усунення. 
Водночас судова колегія зауважує, що відповідач жодним чином не конкретизував, які саме заходи та на підставі яких норм Господарського кодексу України, Цивільного кодексу України має вжити позивач для усунення виявлених порушень.
Суд уважає, що наведені зобов`язання мають самостійне значення для оцінки розумності дій відповідача та пропорційності застосованого ним заходу впливу.
Так, прийняття рішень, вчинення дій повинно здійснюватися пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані ці рішення (дії), є критерієм, який випливає з принципу пропорційності (адекватності). Дотримання принципу пропорційності особливо важливе при прийнятті рішень або вжитті заходів, які матимуть вплив на права, свободи та інтереси фізичних та юридичних осіб.
Принцип пропорційності зокрема передбачає, що: здійснення повноважень, як правило, не повинно спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, які заплановано досягти; якщо рішення або дія можуть обмежити права, свободи чи інтереси осіб, то такі обмеження повинні бути виправдані необхідністю досягнення більш важливих цілей; несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб`єкта владних повноважень, повинні бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії; для досягнення суспільно-корисних цілей необхідно обирати найменш «шкідливі» засоби.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Поряд з цим, у постанові від 21 жовтня 2021 року у справі №640/17797/20 Верховний Суд наголосив, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Обґрунтованість, в силу статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.
Суд акцентує увагу, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.
Як убачається з матеріалів справи, ані під час проведення моніторингу, ані під час розгляду справи у суді відповідач не надав докази того, що виявлені порушення мали шкідливі наслідки та призвели до нецільового використання бюджетних коштів чи шкоди бюджету. Також не зазначено щодо неефективного, незаконного використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів, що, у свою чергу, слугувало б обґрунтованою підставою для застосування до таких учасників зобов`язання у вигляді усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуваний висновок Держаудитслужби не відповідає критеріям, установленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим, є протиправним, а позовні вимоги в частині його скасування - є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до частин першої - третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Статтею 316 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З урахуванням викладеного, рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують, тому підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції відсутні. 
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 242-245, 308, 311, 315, 316, 321-322, 325, 328-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області залишити без задоволення.
Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 липня 2025 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя доповідач: В.Ю. Ключкович

Судді: О.О. Беспалов 

І.О. Грибан