УХВАЛА

23 грудня 2025 року
м. Київ

справа № 535/893/23
провадження № 61-15988ск25
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 13 лютого 2025 року, додаткове рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 27 лютого 2025 року та постанову Полтавського апеляційного суду від
19 листопада 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, визнання права власності на рухоме та нерухоме майно у порядку спадкування, 
ВСТАНОВИВ:
18 грудня 2025 року  ОСОБА_2 , діючи в інтересах ОСОБА_1 , сформувала в системі «Електронний суд» касаційну скаргу/заяву про надсилання касаційної скарги з відповідними додатками ОСОБА_1 на рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 13 лютого 2025 року, додаткове рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 27 лютого 2025 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 19 листопада 2025 року в указаній справі.
Касаційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.
Згідно з частиною третьою статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

У статті 59 ЦПК України визначено осіб, які є законними представниками.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно із частиною другою статті 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу;
5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною дев`ятою статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

18 серпня 2023 року Котелевський районний суд Полтавської області постановив ухвалу, якою відкрив провадження у справі № 535/893/23, вирішив проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін та призначив підготовче засідання.
У касаційній скарзі ціна позову визначена заявником у розмірі
238 067,10 грн.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України № 1401-VIII від
02 червня 2016 року «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)».

За приписами частини третьої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

У підпункті 11 пункту 16-1 розділу XV Перехідні положення Конституції України закріплено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року. Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності даним Законом, здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

У статті 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Отже, з 01 січня 2017 року представництво у Верховному Суді у справах, провадження у яких розпочате після 30 вересня 2016 року, має здійснюватися адвокатами.

Провадження у цій справі розпочате після 30 вересня
2016 року, яка не пов`язана з вирішенням малозначного спору (справа не визнавалась такою судами та не є малозначною згідно з законом) або такого, що виник з трудових відносин.

По своїй суті підписання та/або подання касаційної скарги є процесуальними формами реалізації повноважень із представництва, яке має здійснюватися адвокатами.

Звернення учасників справи до суду з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через електронний кабінет є альтернативою звернення до суду з паперовими документами та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником. Усі документи, що надійшли до суду через підсистему «Електронний суд», вважаються такими, що подані з використанням власного електронного підпису. Про це зазначив у своїй постанові від 11 вересня 2024 року Верховний Суд по справі №591/6212/23.

На підтвердження своїх повноважень як представника ОСОБА_1 
ОСОБА_2 до касаційної скарги додано копію довіреності від 12 січня
2023 року, посвідченої приватним нотаріусом Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Лапочка Р. О., зареєстровану в реєстрі за № 21. 

До касаційної скарги не додано жодних доказів щодо наявності у
ОСОБА_2 статусу адвоката. Також такі відомості відсутні також у Єдиному реєстрі адвокатів України.

Крім того, враховуючи положення статті 59 ЦПК України, ОСОБА_2 не є законним представником ОСОБА_1 .

Касаційна скарга ОСОБА_1 не підписана його власним електронним підписом.

Отже, касаційна скарга ОСОБА_1 , яка сформована в системі «Електронний суд» та підписана ОСОБА_2 , не відповідає вимогам частини третьої статті 392 ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо вона подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

На підставі викладеного, касаційна скарга підлягає поверненню, у зв`язку з тим, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

Одночасно суд має роз`яснити, що повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного та керуючись пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 13 лютого 2025 року, додаткове рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 27 лютого 2025 року та постанову Полтавського апеляційного суду від
19 листопада 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, визнання права власності на рухоме та нерухоме майно у порядку спадкування повернути особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко