Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2026 року № 520/27613/25 
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бідонько А.В. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в м.Харкові справу за позовом Приватного підприємства приватної агрофірми "Злагода" (вул. Слобожанська, буд. 13, с. Богуславка, Харківська обл., Ізюмський р-н, 63810, код ЄДРПОУ 30141865) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:
До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Приватне підприємство приватна агрофірма "Злагода" , з адміністративним позовом, в якому просить суд:
1. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №4097 від 29 липня 2025 р.
2. Зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити Приватне підприємства приватної агрофірми "Злагода" код ЄДРПОУ 30141865 з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
В обґрунтування позову зазначило, що спірне рішення прийнято відповідачем лише на підставі податкової інформації, без надання належної оцінки документам, наданим позивачем в підтвердження реальності господарських операцій, відсутності в його діяльності ризикових ознак та провадження господарської діяльності у відповідності до норм податкового законодавства.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.11.2025 року відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Копія ухвали про прийняття справи до розгляду надіслана на адресу відповідачів та отримані ними, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.
Представником відповідача через канцелярію суду подано відзив на позов, в якому останнім вказано, що відповідач проти заявленого позову заперечує, оскільки за наслідками опрацювання податкової інформації, податковий орган встановив, що господарська діяльність ПП "Злагода" є сумнівною, а отже підприємство відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Надання позивачем додаткових документів не спростовує висновки податкового органу.
Суд зазначає, що відповідно до положень ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Отже, враховуючи вищевикладене, дана справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними в матеріалах справи доказами.
Судом встановлено, що ПП "Злагода" код ЄДРПОУ 30141865 створене 04.01.2000р. номер запису Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи 14511200000000063.
Позивач спеціалізується на вирощуванні зернових та технічних культурах. Основними видами діяльності Позивача є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний) (КВЕД-2010 -01.11), розведення великої рогатої худоби молочних порід (КВЕД-2010 - 01.41), допоміжна діяльність у рослинництві (КВЕД-2010 - 01.61), діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами рослинництві (КВЕД-2010 - 46.11), роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (КВЕД-2010 — 47.11).
29.07.2025 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення № № 4097 про відповідність ПП "Злагода" критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
В якості підстав для прийняття рішення зазначено наступні коди податкової інформації:
- 01 — постачання/вивезення за межі митної території України товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо постачальник не є виробником товару;
- 14 – постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару/послуги, що постачається;
- 07 - відсутність відомостей щодо сплати сум єдиного податку на загальнобовязкове державне соціальне страхування та/або недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, необхідних для здійснення господарської операції) — для виробників товарів/постачальників послуг;
- 11 – накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;».
Крім того, в рішенні зазначено про ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: накопичення залишків нереалізованих товарів.
Інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: 
операції з придбання: за період з 03.02.2025 до 23.05.2025, УКТЗЕД 2710124512, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865; за період з 12.02.2025 до 26.05.2025, УКТЗЕД 2711190000, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865; 
операції з постачання: за період з 01.08.2025 до 23.01.2025, УКТЗЕД 120600, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865; за період з 01.08.2025 до 23.01.2025, УКТЗЕД 1001, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865; 
операції з придбання: за період з 03.02.2025 до 23.05.2025, УКТЗЕД 2710194300, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865; за період з 03.02.2025 до 23.05.2025, УКТЗЕД 2710198100, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865.
Позивачем подано Відповідачу пояснення вих. №1807-1 від 18 липня 2025р. щодо невідповідності Позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість з копіями необхідних документів, в яких вказував, що є платником єдиного податку четвертої групи та подає до податкового органу відповідну податкову звітність.
На умовах оренди в господарстві рахуються земельні ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 2687,656 га га на території Харківської області. Вся продукція оприбутковується в повному обсязі та обліковується на рахунку 271. Показники врожаю відображаються у звітах про площі та валові збори врожаю сільськогосподарських культур, плодів і винограду за формою 29-сг. У 2024 році посів та збір врожаю підприємство здійснювало власними силами, оскільки мало достатньо трудових ресурсів. Згідно зі штатним розписом, штатна чисельність працівників у 2024 році налічувала 8 осіб, що підтверджується в тому числі і звітністю за формою 4ДФ.
Також Відповідачу було поданого документи, які підтверджують, що Позивач для забезпечення власної господарської діяльності користується, господарськими будівлями та спорудами, зокрема: - кормоцех площею за межами села Загризово літ. В-В площею1149,0 кв.м. (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 16882229 від 28.01.20l4p.; - склад зерна за межами села Загризово літ Б загальною площею 15522,3 кв.м. (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 16882229 від 28.01.2014p); - гараж за межами села Загризово літ Г-Г загальною площею 206,2 кв.м. (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 16882229 від 28.01.2014p).
Також Відповідачу було доведено та подано відповідні документи, які підтверджують, що Позивач здійснював посів та збір урожаю в 2024 році не тільки власними силами, а й орендованою технікою на підставі договору позики від 25.07.2024року №25/07-23, а саме: комбайн зернозбиральний JOHN DEER T660, 2012p. випуску, реєстр.N11991АХ; трактор колісний JOHN DEER 8335R 2012p. випуску, реєстр.N11033AX; трактор колісний JOHN DEER 8335R, 2016 р.в., р. НОМЕР_1 ; JOHN DEER 8335R, 2013 р.в., p. НОМЕР_2 ; комбайн зернозбиральний PCM-142 ACROS-550, 2007 р.в., p.N НОМЕР_3 ; комбайн зернозбиральний КЗС-1218, 2015 р.в., p. НОМЕР_4 ; комбайн зернозбиральний. PCM-142 ACROS-550, 2007 р.в., p. НОМЕР_5 ; бульдозер Tl70Б, 2016 р.в., p. НОМЕР_6 ; трактор колісний БЕЛАРУС-892, 2012 р.в., р. НОМЕР_7 ; трактор колісний БЕЛАРУС-892, 2012 р.в., р.N105З1АХ; трактор колісний БЕЛАРУС-892, 2012 р.в., р.N105ЗЗАХ; навантажувач телескопічний JCB 531-70 AGRI 2016 р.в., р. НОМЕР_8 .
Також Відповідачу було доведено та подано відповідні документи, які підтверджують, що Позивач являється виробником сільськогосподарської продукції, яке спеціалізується на вирощуванні зернових та технічних культур (КВЕД 01.11) , знаходиться на спрощеній системі оподаткування (4-та група єдиний податок). В зв`язку з чим Позивач фактично створює сільськогосподарську продукцію, а не займається придбавання зернових та технічних культур. За даних обставин у Позивача в таблиці даних платника податку на додану вартість в графі код УКТЗЕД/ ДК 016-2010 придбання/отримання товарів/послуг відсутні відповідні коди УКТЗЕД/ ДК 016-2010 товарів, що реалізуються.
Вважаючи рішення відповідача протиправним, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд зазначає наступне.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
За приписами пункту 201.16 цієї ж статті реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 (далі - Порядок № 569).
Зокрема, пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
За визначенням, наведеним у пункті 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.
Додатком 1 до Порядку № 1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість: п. 8. у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.
Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції.
У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. (абз. 8 п. 40 Порядку № 1165).
У додатку 4 до Порядку № 1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
З аналізу наведених норм вбачається, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а саме: рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
При цьому встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Виходячи з наведеного, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20, від 14.05.2025 у справі № 260/3479/24.
Судом встановлено, що підставою прийняття первинного рішення про відповідність ПП «Злагода» критеріям ризиковості платника податку слугувала податкова інформація, отримана з баз даних ДПС України.
В якості підстав для прийняття рішення зазначено наступні коди податкової інформації:
- 01 — постачання/вивезення за межі митної території України товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо постачальник не є виробником товару;
- 14 – постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару/послуги, що постачається;
- 07 - відсутність відомостей щодо сплати сум єдиного податку на загальнобовязкове державне соціальне страхування та/або недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, необхідних для здійснення господарської операції) — для виробників товарів/постачальників послуг;
- 11 – накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;».
Водночас, у рішенні податковим органом не зазначено, яка саме операція та по якій податковій накладній/розрахунку коригування була предметом дослідження та віднесена ним до ризикової.
За наслідками опрацювання поданих ПП «Злагода» документів на підтвердження невідповідності платника податків критеріям ризикових, комісія ГУ ДПС у Харківській області прийняла рішення від 29.07.2025, яким визнала позивача таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.
Отже, спірне рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання ПП «Злагода» податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що свідчить про його прийняття не у спосіб, визначений законом.
Крім того, слід зауважити, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.
Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі №822/1817/18, від 02.04.2019 у справі № 822/1878/18.
Суд вважає за доцільне наголосити, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.
Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для прийняття певного рішення, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини можуть бути підтверджені, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.
І навпаки, не наведення мотивів прийнятих рішень «суб`єктивізує» акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.
Судом встановлено, що підставою прийняття Комісією рішення від 29.07.2025 зазначено пункт 8 Порядку №1165.
Також у рішенні зазначено операції, за якими встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:
операції з придбання: за період з 03.02.2025 до 23.05.2025, УКТЗЕД 2710124512, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865; за період з 12.02.2025 до 26.05.2025, УКТЗЕД 2711190000, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865; 
операції з постачання: за період з 01.08.2025 до 23.01.2025, УКТЗЕД 120600, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865; за період з 01.08.2025 до 23.01.2025, УКТЗЕД 1001, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865; 
операції з придбання: за період з 03.02.2025 до 23.05.2025, УКТЗЕД 2710194300, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865; за період з 03.02.2025 до 23.05.2025, УКТЗЕД 2710198100, ЄДРПОУ платника податку, задіяного в ризиковій операції 30141865.
Водночас, відповідач не ідентифікував конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, а також не зазначив на чому базуються висновки відповідача та якими обставинами (фактами) вони підтверджуються.
Суд зауважує, що при розгляді питання виключення платника податку з переліку платників на підставі поданої інформації та копій документів контролюючий орган не може здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.
Суд також зауважує, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.
Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 02.04.2020 року по справі №160/93/19, від 04.06.2020 року по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.
В свою чергу, рішення не містить посилання на податкові накладні/розрахунки коригування, тобто конкретні господарські операції, обмежуючись загальною вказівкою на здійснення операцій у певний період.
Такий опис є узагальненим, без посилання на конкретну господарську операцію.
Документального підтвердження обставин, що позивач та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав. Жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, відповідачем не надано.
Натомість, позивач з метою спростування сумнівів та доводів контролюючого органу в реальності здійснених ним господарських операцій, припущень щодо ризиковості його фінансово-господарської діяльності подав відповідачу та до суду документи на підтвердження здійснення господарських операцій, та добросовісності його як платника податку. 
Поряд з цим, відповідач не обґрунтував, чому ці документи не були достатніми для прийняття комісією рішення про виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.
У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку, що суб`єкт владних повноважень не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, фактично вдався до надання оцінки господарської діяльності позивача без проведення перевірки останнього.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Натомість, всупереч ч. 2 ст. 77 КАС України контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами правомірність спірного рішення.
Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах відповідач діяв не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Таким чином, прийняте податковим органом рішення не відповідає вимогам чинного законодавства, що є підставою для його скасування.
Щодо доводів відповідача про наявність дискреційних повноважень в частині вирішення питання щодо виключення підприємства з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Дискреційні повноваження - це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення.
Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.
Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.
Відповідно до Рекомендацій Ради Європи № R(80)2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятих Кабінетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він уважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.
Водночас, адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції.
Відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.
Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Положеннями п. 6 Порядку №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Суд враховує, що відповідно до пунктів 4, 10 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд приходить до висновку про необхідність зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постановах Верховного Суду від 07.04.2023 у справі № 280/3639/20, від 06.02.2024 у справі № 320/13271/20. 
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 243, ст. 246, ст.255, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Приватного підприємства приватної агрофірми "Злагода" (вул. Слобожанська, буд. 13, с. Богуславка, Харківська обл., Ізюмський р-н, 63810, код ЄДРПОУ 30141865) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №4097 від 29 липня 2025 р.
Зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити Приватне підприємства приватної агрофірми "Злагода" код ЄДРПОУ 30141865 з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ ВП 43983495) на користь Приватного підприємства приватної агрофірми "Злагода" (код ЄДРПОУ 30141865) сплачений судовий збір у розмірі 3028,00 грн. (три тисячі двадцять вісім) гривень.
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя  Бідонько А.В.