ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

01 грудня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 280/10762/23	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Божко Л.А. (доповідач),
                               суддів:  Суховарова А.В., Олефіренко Н.А.,     
  
розглянувши у письмовому провадженні  в м. Дніпро апеляційну скаргу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Запорізькій області   на   рішення Запорізького  окружного  адміністративного  суду   від 11.03.2024 р. (суддя Семененко М.О.), по справі за позовом   ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Запорізькій області, третя особа Державна судова адміністрація України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії

в с т а н о в и В:
25.12.2023 р. ОСОБА_1 звернувся до Запорізького  окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Запорізькій області, третя особа Державна судова адміністрація України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, де просив визнати протиправною бездіяльність ТУ ДСА України в Запорізькій області щодо неповного нарахування та виплати позивачу винагороди судді за вересень, жовтень, листопад 2023 р. та зобов`язати здійснити перерахунок належної позивачу винагороди судді за вересень, жовтень, листопад 2023 р., виходячи із базового розміру посадового окладу судді – 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 01.01.2023 р. – 2684 грн з утриманням цих сум  передбачених законом податків та зборів.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 11.03.2024 р.  адміністративний позов задоволений частково.
Визнані протиправними дії ТУ ДСА України в Запорізькій області щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 суддівської винагороди за вересень, жовтень, листопад 2023 р., обчислених, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу суддів в розмірі 2102 грн.
Зобов`язано ТУ ДСА України в Запорізькій області здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 суддівської винагороди за вересень, жовтень , листопад 2023 р., виходячи з базового розміру посадового окладу судді – 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 01.01.2023 р. – 2684 грн з урахуванням раніше виплачених сум та утриманням передбачених законом податків та обов`язкових платежів при їх виплаті.
А в решті позову відмовлено.
Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач  подав апеляційну скаргу, де просив скасувати рішення суду,  прийняти нову постанову про  відмову в  задоволенні позовних вимог.
Апеляційна скарга обгрунтована тим, що  судом першої інстанції прийняте рішення необгрунтовано, через неповне з`ясування судом обставин які мають значення для даної адміністративної справи, а також є незаконним, таким, що прийняте судом з неправильним застосуванням норм матеріального права при порушенні норм процесуального права, а тому, відповідно статті 317 КАС України, оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню.
Дослідивши матеріали справи, докази по справі,  суд дійшов висновку про  задоволення апеляційної скарги  відповідача, виходячи з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що Указом Президента України «Про призначення суддів» № 321/2016 від 01.08.2016 ОСОБА_1 призначено на посаду судді Чернігівського районного суду Запорізької області строком на п`ять років.
Наказом голови Чернігівського районного суду Запорізької області від 11.08.2016 р. № 2-ос ОСОБА_1 зараховано на посаду судді Чернігівського районного суду Запорізької області з 12.08.2016 р.
Наказом голови Ленінського районного суду м. Запоріжжя № 7-о від 0.08.2022 р.            ОСОБА_1 зараховано до штату Ленінського районного суду м. Запоріжжя в зв`язку з тимчасовим переведенням шляхом відрядження з Чернігівського районного суду Запорізької області.
З 01.09.2023 р. по 30.11.2023 р. отримував суддівську винагороду виходячи з прожиткового мінімуму, який використовувався для обчислення базового розміру посадового окладу в розмірі 2102 грн, що є нижчим прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що повинен був застосовуватися відповідачем для обчислення та виплати позивачу винагороди судді. 
Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд визначає Закон України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016р. №1402-VIII.
Частинами 2-4 ст.135 Закону №1402-VIII визначено, що суддівська винагорода складається з посадового окладу та доплат за: 1) вислугу років; 2) перебування на адміністративній посаді в суді; 3) науковий ступінь; 4) роботу, що передбачає доступ до державної таємниці.
Базовий розмір посадового окладу судді становить, зокрема,1) судді місцевого суду - 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.
Отже, розмір посадового окладу судді, який є складовим елементом суддівської винагороди, на пряму залежить від прожиткового мінімуму.
Визначення прожиткового мінімуму, закладення правової основи для його встановлення та врахування при реалізації державою конституційної гарантії громадян урегульовано Законом України «Про прожитковий мінімум» від 15.07.1999р. №966-XIV, відповідно до статті 1 якого прожитковий мінімум - це вартісна величина достатнього для забезпечення нормального функціонування організму людини, збереження його здоров`я набору продуктів харчування, а також мінімального набору непродовольчих товарів  та мінімального набору послуг, необхідних для задоволення основних соціальних і культурних потреб особистості.
Прожитковий мінімум визначається нормативним методом у розрахунку на місяць на одну особу, а також окремо для тих, хто відноситься до основних соціальних і демографічних груп населення: дітей віком до 6 років; дітей віком від 6 до 18 років; працездатних осіб; осіб, які втратили працездатність. До працездатних осіб відносяться особи, які не досягли встановленого законом пенсійного віку.
Частиною 3 ст.4 Закону №966-XIV визначено, що прожитковий мінімум на одну особу, а також окремо для тих, хто відноситься до основних соціальних і демографічних груп населення, щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік. Прожитковий мінімум публікується в офіційних виданнях загальнодержавної сфери розповсюдження.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлено з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб 2481 гривень (абз.4); для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді 2102 гривні (абз.5).
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» установлено з 1 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб 2481 гривень (абз.4); для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді 2102 гривні (абз.5).
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб 2684 гривні (абз.4); для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді 2102 гривні (абз.5).
Отже, окремими приписами Законів України «Про Державний бюджет України», на 2021, 2022, 2023 роки відповідно встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2102 гривні саме для цілей визначення базового розміру посадового окладу судді.
Відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що відповідно ст. 51 БК України керівники бюджетних установ утримують чисельність працівників, військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу, поліцейських, співробітників Служби судової охорони та здійснюють фактичні видатки на заробітну плату (грошове забезпечення), включаючи видатки на премії та інші види заохочень чи винагород, матеріальну допомогу, лише в межах бюджетних асигнувань на заробітну плату (грошове забезпечення), затверджених для бюджетних установ у кошторисах.
Згідно ч.4 ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» єдність системи судоустрою забезпечується зокрема, фінансуванням судів виключно з Державного бюджету України.
Відповідно ст. 48 БУ України розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють  платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами.
Оскільки ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» для обчислення розміру посадового окладу судді була затверджена окрема розрахункова величина – прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді – 2  102 грн, обсяг видатків на виплату суддівської винагороди для місцевих загальних судів Запорізької області на 2023 р. був затверджений виходячи з розміру прожиткового мінімуму – 2  102 грн.
Питання наявності підстав для застосування прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом про Держбюджет станом на 1 січня календарного року, для розрахунку посадового окладу судді було предметом розгляду Великої Палати Верховного Суду.
Так, у постанові від 24.04.2025р. року у справі № 240/9028/24 Велика Палата Верховного Суду зазначила наступне:
«…Безсумнівно, розмір посадового окладу судді, який є складовим елементом суддівської винагороди, залежить від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, поняття якого наведено у Законі №966-XIV. Цим Законом закріплено вичерпний перелік основних соціальних і демографічних груп населення, стосовно яких визначається прожитковий мінімум. І приписами цього Закону судді не віднесені до соціальної демографічної групи населення, стосовно яких прожитковий мінімум повинен встановлюватися окремо.
Водночас, законодавець починаючи з 2021 року у законах про Державний бюджет України на відповідний рік не встановлював прожитковий мінімум стосовно суддів як соціальної демографічної групи. Окремими приписами цих законів встановлювався на 1 січня відповідного календарного року саме прожитковий мінімум для працездатних осіб для цілей визначення базового розміру посадового окладу судді у розмірі 2102 гривні.
Отже, цими законами не встановлювалася розрахункова величина, відмінна від тієї, що визначена спеціальним законом для визначення розміру суддівської винагороди, а власне визначалася ця величина - встановлювався грошовий розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді... .
… З огляду на викладене та з метою встановлення чіткого критерію вирішення судами спорів щодо застосування розрахункової величини для визначення посадового окладу суддів починаючи із 2021 року Велика Палата Верховного Суду відступає від висновків, викладених у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 13 липня 2023 року у справі № 280/1233/22 та 21 березня 2024 року у справі № 620/4971/23, і зазначає про те, що починаючи з 2021 року у законах про Державний бюджет України на відповідний рік встановлювався на 1 січня відповідного календарного року грошовий розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді…».
Отже, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2025р.у справі № 240/9028/24 зазначила, що з метою встановлення чіткого критерію вирішення судами спорів щодо застосування розрахункової величини для визначення посадового окладу суддів починаючи із 2021 року Велика Палата Верховного Суду відступає від висновків, викладених у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 13 липня 2023 року у справі № 280/1233/22 та 21 березня 2024 року у справі № 620/4971/23, і зазначає про те, що починаючи з 2021 року у законах про Державний бюджет України на відповідний рік встановлювався на 1 січня відповідного календарного року грошовий розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді.
Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відтак, враховуючи зміну правової позиції Великою Палатою Верховного Суду, суд доходить висновку, що у спірних правовідносинах відсутні підстави вважати дії та рішення відповідача протиправними, а тому у задоволенні позову слід відмовити.
Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду та прийняття нової постанови про відмову в задоволенні позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 315,317,321,322,325 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Запорізькій області  - задовольнити.
Рішення Запорізького  окружного  адміністративного  суду   від 11.03.2024 р. – скасувати та прийняти нову постанову.
В задоволенні адміністративного позову – відмовити.
Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку  протягом тридцяти днів з моменту її виготовлення в повному обсязі.
   
Головуючий - суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров 

                               суддя                                                                      Н.А. Олефіренко