Провадження № 2-а/712/316/25
Справа № 712/16326/25

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2025 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді - ПИРОЖЕНКО С.А.
при секретарі - ШЕВЧЕНКО О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (адреса: м. Київ, вул. Федора Ернста 3) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,
В С Т А Н О В И В:
Позивач звернувся з позовом до відповідача про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, посилаючись на те, що Постановою поліцейського 1 взводу 2 роти 1 батальйону УПП в Черкаській області капрала поліції Шишко О.С. серії ЕНА № 6147186 від 14.11.2025 року його було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 1 190 грн. за ч. 1 ст.121-3 КУпАП. В постанові вказано, що водій керував транспортним засобом з закритим номерним знаком сіточкою, чим порушив п. 2.9.в. ПДР України - керування водієм ТЗ з номерним знаком, закритим іншими предметами чи забрудненим, що не дозволяє чітко визначити символи номерного знаку з відстані двадцяти метрів.
Вважає дану постанову не обґрунтованою та незаконною. У зв`язку з чим просить її скасувати та закрити провадження по справі відносно нього за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Поновити строк на звернення з даним позовом до суду.
Ухвалою від 03 грудня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
10 грудня 2025 року представником відповідача подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з пропуском позивачем строку для звернення до суду з даним позовом.
10 грудня 2025 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву.
Позивач до судового засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила залишити позов без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку для звернення до суду з даним позовом.
Суд, заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного. 
Відповідно до ч.1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Як встановлено судом, оскаржувана постанова була винесена 14.11.2025 року. Згідно наданого Епікризу з медичної картки стаціонарного хворого № 1319 ОСОБА_2 у період з 24.10.2025 по 21.11.2025 року перебував на стаціонарному лікуванні (був госпіталізований) в КНП «Черкаський обласний психоневрологічний диспансер Черкаської обласної ради». А з даним позовом останній звернувся до суду 27.11.2025 року, що підтверджено відміткою канцелярії суду, тобто в межах 10-ти денного строку, визначеного для оскарження постанови суб`єкта владних повноважень (після закінчення лікування).
На підставі вищевикладеного судом прийнято рішення про поновлення позивачу строку звернення до суду із адміністративним позовом, оскільки він пропущений із поважних причин.
Адміністративним правопорушенням на підставі ч.1 ст.121-3 КпАП України є керування або експлуатація транспортного засобу без номерного знака, з номерним знаком, що не належить цьому засобу або не відповідає встановленим зразкам або вимогам, з номерним знаком, закріпленим у не встановленому для цього місці, перевернутим чи неосвітленим, закритим іншими предметами (в тому числі прозорими), з нанесенням покриття або застосуванням матеріалів, що перешкоджають чи ускладнюють його ідентифікацію, забрудненим номерним знаком, якщо така забрудненість не дає можливості чітко визначити символи або буквено-числову комбінацію номерного знака з відстані двадцяти метрів, а так само вчинення інших дій, спрямованих на умисне приховування номерного знака.
Так, з матеріалів справи встановлено, що Постановою поліцейського 1 взводу 2 роти 1 батальйону УПП в Черкаській області капрала поліції Шишко О.С. серії ЕНА № 6147186 від 14.11.2025 року його було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 1 190 грн. за ч. 1 ст.121-3 КУпАП. В постанові вказано, що водій керував транспортним засобом з закритим номерним знаком сіточкою, чим порушив п. 2.9.в. ПДР України - керування водієм ТЗ з номерним знаком, закритим іншими предметами чи забрудненим, що не дозволяє чітко визначити символи номерного знаку з відстані двадцяти метрів.
На підставі ст. 245 КпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Статті 9 КУпАП визначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.
Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Стаття 252 КУпАП визначає, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
При цьому, підставою для притягнення тієї чи іншої особи до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.
Так, позивач у своєму позові зазначив, що оскаржувана постанова не містить доказів вчинення адміністративного правопорушення. У постанові вказано, що номерний знак не читається з відстані 20 метрів. Але на місці не проводилися жодні вимірювання відстані, не здійснювалася фото- чи відео фіксація з відповідної дистанції, не залучався жодний технічний засіб для підтвердження об`єктивних параметрів, не залучено жодних свідків. Фактично інспектор виніс постанову на підставі власного припущення. Сіточка є заводським елементом рамки, яка не перешкоджає огляду та не змінює номерний знак, служить для захисту номерного знаку. Об`єктивні властивості номерного знаку відповідають вимогам ПДР і ДСТУ. Поліцейський не запропонував усунути порушення на місці. Крім того, ним було заявлено клопотання про залучення правозахисника, однак поліцейські заявили, що не зобов`язані доставляти адвоката, а в задоволенні клопотання про перенесення розгляду справи взагалі відмовили. Поліцейським проігноровано обставини, які підлягають обов`язковому врахуванню, зокрема, те, що він є учасником бойових дій, ветераном війни, інвалідом армії ІІІ групи,діючим військовослужбовцем ЗСУ, автомобіль використовувався у службових цілях. ці дані були повідомлені інспектору, але жодним чином не враховані. Отже, постанова винесена без встановлення складу правопорушення, що є підставою для її скасування.
У відповідності до п.30.2 ПДР України на механічних транспортних засобах (за винятком трамваїв і тролейбусів) і причепах у передбачених для цього місцях встановлюються номерні знаки відповідного зразка.
Забороняється змінювати розміри, форму, позначення, колір і розміщення номерних знаків, наносити на них додаткові позначення або закривати їх, вони повинні бути чистими і достатньо освітленими.
Згідно із п.2.9 (в) ПДР України водієві забороняється керувати транспортним засобом без номерного знака або з номерним знаком, що закритий іншими предметами чи забруднений, що не дає змоги чітко визначити символи номерного знака з відстані 20 м.
Таким чином, ПДР України встановлено заборону на користування транспортними засобами з номерними знаками, які закритті іншими предметами чи забрудненими, що не дає змоги чітко визначити символи номерного знака з відстані 20 м.
Керування водієм транспортним засобом з номерним знаком закритим іншими предметами (в тому числі прозорими), з нанесенням покриття або застосуванням матеріалів, що перешкоджають чи ускладнюють його ідентифікацію, створює окремий склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.121-3 КУпАП.
Разом з тим, пункт 1 статті 247 КУпАП вказує на те, що обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.
За приписами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно зі ст.ст. 73, 74 КАС України належними та допустимими є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ст.ст. 75, 76 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо правомірності доказування свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Тобто після виявлення факту вчинення правопорушення інспектор зобов`язаний зібрати належні та допустимі докази такого правопорушення, чого в даному випадку не було дотримано.
На підтвердження факту скоєння позивачем адміністративного правопорушення представником відповідача надано відеозапис та фотознімок.
З наданого фотознімку вбачається те, що на номерному знаку транспортного засобу, яким керував позивач, міститься решітка, тобто сторонній предмет, який не передбачений конструкцією номерного знаку, однак який не ускладнює ідентифікацію номерного знаку.
Отже, встановлені обставини справи свідчать про те, що позивач керував транспортним засобом з номерним знаком, на якому був розміщений сторонній предмет (решітка), однак який не ускладнював ідентифікацію номерного знаку, а тому суд вважає факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121-3 КУпАП є недоведеним.
Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 у справі №463/1352/16-а зазначив, що в силу принципу презумпції невинуватості, яка підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Отже, згідно принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Частиною 1статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та вважає, що відповідачем не надано достатніх доказів, які вказували б на вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121-3 КУпАП.
У зв`язку з чим та за наведених вище обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість твердження позивача про безпідставність винесеної відносно нього оскаржуваної постанови і накладення адміністративного стягнення. 
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що відповідачем при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно позивача не проведено всебічного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин справи. За таких обставин суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова є незаконною та підлягає до скасування, а справа про адміністративне правопорушення - до закриття, що передбачено п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України.
У зв`язку з задоволенням позовних вимог, суд вважає стягнути з відповідача на користь держави судовий збір в сумі 605,60 грн.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 72-74, 122, 241-246, 250-251, 262, 286 КАС України, ст.ст. 122, 245, 251, 268, 283 КпАП України, суд - 

В И Р І Ш И В:

Поновити ОСОБА_3 пропущений процесуальний строк для звернення до суду з позовом до суду.
Постанову серії ЕНА № 6147186 від 14.11.2025 року по справі про адміністративне правопорушення, яка винесена поліцейським 1 взводу 2 роти 1 батальйону УПП в Черкаській області капралом поліції Шишком Олександром Сергійовичем про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 1 190 грн., на ОСОБА_1 за ч.1 ст. 1213 КпАП України - скасувати, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.
Стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (код ЄДРПОУ 40108646) на користь держави судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня його проголошення в порядку визначеному ч. 4 ст. 286 та ст. 297 КАС України. 
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Повний текст судового рішення складено 29 грудня 2025 року.