ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/13938/25 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого-судді Андрусенко О. О.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом заступника керівника Луцької окружної прокуратури в інтересах держави до Горохівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, 

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Луцької окружної прокуратури в інтересах держави звернувся в суд з позовом до Горохівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності щодо невчинення дій, спрямованих на визнання гідротехнічних споруд, а саме: 1) контурної насипної дамби, шириною по гребеню до 3 м, довжиною 1900 м, максимальною висотою 1-2 м; 2) водоскидної споруди типу «шахтний водоскид», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 16,5 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні; 3) водонапускної споруди типу «шахтний водонапуск», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 50 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні, які знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866 площею 68,9010 га та розташованому на ній водному об`єкті – ставку площею водного дзеркала 48,852 га, безхазяйним майном, та ненабуття права власності на вказане безхазяйне майно; зобов`язання відповідача вчинити дії, спрямовані на визнання гідротехнічних споруд: 1) контурної насипної дамби, шириною по гребеню до 3 м, довжиною 1900 м, максимальною висотою 1-2 м; 2) водоскидної споруди типу «шахтний водоскид», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 16,5 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні; 3) водонапускної споруда типу «шахтний водонапуск», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 50 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні, які знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866 площею 68,9010 га та розташованому на ній водному об`єкті – ставку площею водного дзеркала 48,852 га, безхазяйним майном, та набуття права власності на них.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач, будучи уповноваженим органом у спірних правовідносинах, не вчинив дії, спрямовані на визнання гідротехнічних споруд (1) контурні насипні дамби, матеріали: насипи землі із глинисто-піщаного механічного складу, шириною по гребеню до 3 м, довжиною 1900 м, максимальною висотою 1-2 м, закладення укосів: верхового 1:2, низового 1:1,5, кріплення укосів низового та верхового здійснюється за рахунок посіву трави; 2) розділююча між ставками гребля, проїжджа, матеріал - насипи землі із глинисто-піщаного механічного складу, шириною по гребеню від 2 до 3 м, довжиною 65 м, максимальною висотою 1-2 м, закладення укосів: верхового 1:2, низового 1:1,5, кріплення укосів низового та верхового здійснюється за рахунок посіву трави; 3) водоскидна споруда типу «шахтний водоскид», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 16,5 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні, витрати води через споруду гідровузла – 30 м3/с; 3) водонапускна споруда типу «шахтний водонапуск», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 50 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні, витрати води через споруду гідровузла – 30 м3/с), які знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866 за межами населених пунктів Горохівської міської ради, безхазяйним майном, в тому числі шляхом звернення із заявою про взяття вказаних гідротехнічних споруд на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно. Наведене призвело до того, що гідротехнічні споруди не передаються в оренду за плату, а використовуються орендарем водного об`єкту безоплатно та міська рада не отримує надходжень до місцевого бюджету від оренди відповідного майна. Оскільки Горохівською міською радою не вчинено жодних дій задля взяття на баланс гідротехнічних споруд, визнання їх безхазяйним майно з подальшим оформленням права власності, що може призвести до їх нецільового використання, пошкодження, руйнування, або взагалі вибуття з власності громади, що суперечить інтересам держави та згідно зі статтею 131-1 Конституції України покладає на органи прокуратури обов`язок представництва інтересів держави в суді.
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 24.11.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
22.12.2025 на адресу суду від відповідача надійшла заява про визнання позову
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 19.11.2024 у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у даній справі відмовлено (а.с. 70-71).
Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з таких мотивів та підстав.
Судом встановлено, що Луцькою окружною прокуратурою вивчено інформацію щодо стану додержання вимог законодавства з питань збереження та використання майна інженерної інфраструктури водних об`єктів на території Горохівської міської ради Луцького району Волинської області.
Встановлено, що 25.06.2012 між Горохівською районною державною адміністрацією (Орендодавець) та ОСОБА_1 (Орендар), укладено договір оренди землі №91, який зареєстрований в управлінні Держкомзему Горохівського району, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 08.08.2012 за №072080004003238 (а.с. 17-18). За умовами Договору орендодавець передає, а орендар приймає у строкове платне користування на строк 25 років, для ведення рибного господарства, земельну ділянку водного фонду, яка знаходиться на території Мирненської сільської ради Горохівського (на даний час – Луцького) району загальною площею 68,9010 га, у тому числі під водою – 48,852 га, прибережна захисна смуга (болото) – 20, 049 га (п. п. 1, 2, 8, 15 Договору). 
Рішенням Горохівської міської ради від 14.07.2023 №32-161/2023 «Про надання дозволу на розробку технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки ОСОБА_1 » з метою приведення у відповідність до чинного законодавства договору оренди землі №91 від 25.06.2012, зареєстрованого в управління Держкомзему у Горохівському районі 08.08.2012 за №072080004003238, ОСОБА_1 , за його клопотанням, надано дозвіл на розробку технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки для рибогосподарських потреб (а.с. 19-). 
З листа Горохівської міської ради від 25.08.2025 №2391/03-38/2-25 вбачається, що на даний час зміни до вказаного договору оренди не вносилися та відповідна технічна документація з нормативної грошової оцінки земельної ділянки на затвердження Горохівській міській раді ОСОБА_1 не подавалася (а.с. 21 зворот). 
Разом з тим, згідно паспорту рибогосподарської технологічної водойми орендаря ОСОБА_1 , розташованої на території Мирненської сільської ради Горохівського району Волинської області за межами населеного пункту, розробленого Волинським облводресурсів у 2017 році, на водоймі знаходяться наступні гідротехнічні споруди: 1) контурні насипні дамби, матеріали: насипи землі із глинисто-піщаного механічного складу, шириною по гребеню до 3 м, довжиною 1900 м, максимальною висотою 1-2 м, закладення укосів: верхового 1:2, низового 1:1,5, кріплення укосів низового та верхового здійснюється за рахунок посіву трави; 2) розділююча між ставками гребля, проїжджа, матеріал - насипи землі із глинисто-піщаного механічного складу, шириною по гребеню від 2 до 3 м, довжиною 65 м, максимальною висотою 1-2 м, закладення укосів: верхового 1:2, низового 1:1,5, кріплення укосів низового та верхового здійснюється за рахунок посіву трави; 3) водоскидна споруда типу «шахтний водоскид», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 16,5 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні, витрати води через споруду гідровузла – 30 м3/с; 3) водонапускна споруда типу «шахтний водонапуск», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 50 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні, витрати води через споруду гідровузла – 30 м3/с. 
Також, з паспорту рибогосподарської технологічної водойми вбачається, що ставок орендаря ОСОБА_1 розташований на території Волинської області, Горохівського (на даний час – Луцького) району, за межами с. Мирне, на відстані 2,7 км від автомобільної дороги національного значення «Львів-Радехів-Луцьк». Джерелом водопостачання водойми є річка Полонка, водопостачання ставка здійснюється за рахунок скиду води із розташованого вище ставка у річку Полонка (а.с. 22-37). 
Крім цього, у загальній характеристиці ставка розробником паспорта – Волинським облводресурсів, зазначено, що орендодавцем водного об`єкта є Волинська обласна державна адміністрація, відомча належність гідротехнічних споруд – державна власність, розпорядником виступає Регіональне відділення Фонду державного майна України у Волинській області. 
Однак, на запит прокурора від 10.10.2025 №53/1-649 вих-25 (а.с. 38-) Регіональним офісом водних ресурсів у Волинській області (до 25.10.2018 - Волинський облводресурсів) листом від 10.10.2025 №878/06/05-25 повідомлено окружну прокуратуру про те, що при розробці у 2017 паспорта рибогосподарської технологічної водойми орендаря ОСОБА_1 загальною площею водного дзеркала 48, 8520 га, розташованої на території Мирненської сільської ради Горохівського району Волинської області за межами населеного пункту, при встановленні відомчої належності гідротехнічних споруд було не вірно вказано форму їх власності, оскільки ці гідротехнічні споруди у державній власності не перебувають, інформація про їх відомчу належність відсутня (а.с. 39). 
Згідно витягу з Державного земельного кадастру, земельній ділянці площею 68,9010 га для рибогосподарських потреб, розташованій на території Мирненської сільської ради Горохівського (тепер- Луцького) району, яка перебуває в оренді ОСОБА_1 , присвоєно кадастровий номер 0720884400:01:001:0866 (а.с. 40). 
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 21.10.2025 №448670295 право комунальної власності Горохівської міської ради на земельну ділянку з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866 площею 68,901 га зареєстровано 21.06.2023. При цьому, відомості про зареєстроване право власності на вищевказані гідротехнічні споруди, які знаходяться на водному об`єкті та земельній ділянці з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866 до цього часу відсутні (а.с. 41). 
Згідно з інформацією Управління забезпечення реалізації повноважень у Волинській області Регіонального відділення Фонду державного майна України від 17.06.2025 №946-21-03-41 гідротехнічні споруди, розміщені на ставу на території Горохівської міської територіальної громади (колишньої Підберезівської сільської ради) на земельній ділянці з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866 площею 68,901 га, відсутні. 
Фондом державного майна України листами від 02.07.2025 №10-62-16717, від 30.07.2025 №10-62-19136, надано інформацію з Єдиного реєстру об`єктів державної власності щодо нерухомого державного майна за класифікаційним угрупуванням 215 «Порти, канали, греблі та інші водні споруди» відповідно до Класифікатора державного майна, затвердженого Фондом державного майна України від 15.03.2006 №461, яке розташоване на території Горохівської міської територіальної громади Луцького району, з відповідними переліками гідротехнічних споруд, які перебувають у державній власності, з яких вбачається, що на ставку на території колишньої Журавниківської сільської ради відсутні гідротехнічні споруди державної власності (а.с. 52, 55 зворот). 
За інформацією Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагенства) від 17.06.2025 №2-10.1- 9/3628-25, ДП «Укрриба», ДП «АйФіш» гідротехнічні споруди на вказаному водному об`єкті не належать до сфери управління Держрибагенства, на балансі зазначених державних підприємств не перебувають (а.с. 58 зворот). 
На запит Луцької окружної прокуратури, Регіональним офісом водних ресурсів у Волинській області 16.06.2025 надано інформацію листом №536/06/05-25, згідно з якою на балансі останнього на території Горохівської міської територіальної громади перебувають лише споруди осушувальної системи «Гнила липа» та Скобелківської осушувальної системи (а.с. 48). 
Згідно з інформацією Луцької районної державної адміністрації від 30.06.2025 №2493/18/2-25, згідно передавального акту прав, зобов`язань та майна Горохівської районної державної адміністрації правонаступнику Луцькій районній державній адміністрації, затвердженого розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 02.04.2021 №161 «Про затвердження передавальних актів», гідротехнічні споруди (у тому числі на ставу поблизу с. Підбереззя, на земельній ділянці з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866) у власність/на баланс Луцькій районній державній адміністрації не передавалися (а.с. 65 зворот). 
Крім цього, на запит окружної прокуратури від 29.08.2025 №53/1-575 вих-25 до Волинської обласної військової адміністрації, остання листом від 10.09.2025 №1281/12/2-25 повідомила про неперебування у її власності гідротехнічних споруд на земельній ділянці з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866 (а.с. 67 зворот). 
На запит Луцької окружної прокуратури від 12.06.2025 №53/1-380 вих-25 щодо перебування гідротехнічних споруд на ставу площею водного дзеркала 48,8520 га на території колишньої Підберезівської сільської ради, на земельній ділянці з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866, у комунальній власності/на балансі Горохівської міської ради чи її комунальних підприємств, Горохівська міська рада листом від 18.06.2025 №1762/03-38/2-25 повідомила, що такі гідротехнічні споруди у комунальній власності та на балансі не перебувають, інвентаризація, обстеження водних об`єктів з гідротехнічними спорудами не проводилася (а.с. 44).
Виявлені порушення, а саме є бездіяльність відповідача, яка полягає у невжитті дій, спрямованих на визнання вказаних вище гідротехнічних споруд безхазяйним майном, в тому числі шляхом звернення із заявою про взяття вказаних гідротехнічних споруд на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, та розміщення оголошення про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік у друкованих засобах масової інформації зумовили звернення прокурора до суду з цим позовом.
При вирішенні спору суд застосовує такі нормативно-правові акти.
Пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює: представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно з частинами першою, третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII (далі – Закон № 1697-VII) представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
За приписами частин третьої - п`ятої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29.11.2022 у справі № 240/401/19 дійшов таких висновків: « 69. Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором. 70. Разом з тим, незгода суду з наведеним в адміністративному позові на виконання частини четвертої статті 53 КАС України обґрунтуванням прокурора щодо визначеної ним підстави представництва, як і неподання прокурором доказів відсутності органів влади, які мають повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, не є підставою для залишення позову без розгляду, як помилково вважали суди у цій справі. 71. Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц.».
У постанові від 01.12.2022 у справі № 340/5914/21, в якій, зокрема розглядалося питання права прокурора на звернення до суду для захисту інтересів держави у сфері збереження водних об`єктів для загального та спеціального водокористування, а також запобігання виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних з неналежною експлуатацією гідротехнічної споруди, забезпечення безаварійного пропуску льодоходу, попередження повеней та паводків на водних об`єктах, Верховний Суд зазначив: «…водні об`єкти є важливою частиною екосистеми та елементом довкілля, що забезпечує існування людей, тваринного і рослинного світу. Для належного використання і охорони водних ресурсів, а також для захисту відповідних територій від шкідливого впливу вод на водних об`єктах усіх форм власності можуть зводитися гідротехнічні споруди; забезпечення безаварійності та безперебійності експлуатації таких споруд є завданням власників або користувачів водних об`єктів, на яких розміщена гідротехнічна споруда. 68. На цій підставі колегія суддів доходить висновку про те, що не взяття на баланс гідротехнічної споруди водного об`єкта - водосховища площею 88,1212 га, розташованого на річці Мала Вись, невжиття заходів щодо охорони та збереження гідротехнічної споруди, може спричинити виникнення аварій та інших надзвичайних ситуацій, у тому числі повеней, зумовлених шкідливою дією вод. Зазначене може свідчити про наявність загрози заподіяння шкоди інтересам держави у сфері запобігання виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних з неналежною експлуатацією гідротехнічної споруди, забезпечення безаварійного пропуску льодоходу, попередження повеней та паводків на водних об`єктах».
Аналогічна позиція була підтримана Верховним Судом і у постанові від 29.05.2024 у справі № 320/6482/21, від 21.06.2024 у справі № 420/19870/21.
Вищенаведені справи стосувалися представництва прокурором інтересів держави, однак ці висновки можуть бути застосовані у цій справі з огляду на те, що вони стосуються загального питання - права прокурора на звернення до суду у схожих правовідносинах.
У позовній заяві прокурор зазначив, що Горохівською міською радою упродовж тривалого часу не вчинено жодних дій задля взяття на баланс гідротехнічних споруд, визнання їх безхазяйним майно з подальшим оформленням права власності, що може призвести до їх нецільового використання, пошкодження, руйнування, або взагалі вибуття з власності громади, що суперечить інтересам держави та згідно зі статтею 131-1 Конституції України покладає на органи прокуратури обов`язок представництва інтересів держави в суді.
Суд вважає необхідним звернути увагу на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 01.12.2022 у справі № 340/5914/21, в якій заступник керівника Новоукраїнської окружної прокуратури Кіровоградської області звернувся до суду в інтересах держави з позовом до Маловисківської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, в якій просив визнати протиправною бездіяльність Маловисківської МР щодо незвернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, а саме - гідротехнічної споруди, що знаходиться в м. Мала Виска Новоукраїнського району Кіровоградської області. У цій постанові Суд зазначив: « 96.Отже, позови прокурора до органу місцевого самоврядування, за загальним правилом, подаються з такої підстави, як відсутність суб`єкта, до компетенції якого віднесені повноваження щодо здійснення контролю за правомірністю дій та рішень органів місцевого самоврядування. У такій категорії справ прокурор повинен лише довести, що оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень завдано шкоду інтересам держави. 97.При цьому інтереси держави, у тому числі, охоплюють інтереси мешканців територіальної громади, оскільки відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.»
Також суд враховує, що у постанові від 29.11.2022 у справі № 240/401/19 Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду сформулював висновки про те, що положення статті 53 КАС України у системному зв`язку з положеннями статті 23 Закону № 1697-VII щодо права прокурора на звернення до адміністративного суду з метою захисту інтересів держави в особі територіальної громади необхідно розуміти так: прокурор, звертаючись до суду з метою захисту інтересів держави, що охоплюють собою й інтереси певної територіальної громади, фактично діє в інтересах держави; оскільки відсутні чіткі критерії визначення поняття інтереси держави, яке є оціночним, суди під час розгляду кожної конкретної справи повинні встановлювати наявність/відсутність інтересів держави та необхідність їх захисту у судовому порядку; прокурор має право самостійно звертатися до адміністративного суду із позовом у разі відсутності органу, який має повноваження на звернення до суду з таким самим позовом; передбачене законами загальне повноваження державного органу на звернення до суду або можливість бути позивачем чи відповідачем у справі, не свідчить про право такого органу на звернення з адміністративним позовом в конкретних правовідносинах, оскільки Законом має бути прямо визначено, у яких випадках та який орган може/повинен звернутися до суду; у разі, якщо адміністративні суди доходять висновку про відсутність у прокурора права на звернення з позовом до суду в інтересах держави з підстави наявності органу, що має повноваження на звернення з таким позовом до суду, суди повинні чітко вказати, до компетенції якого саме органу належить повноваження на звернення до суду та яким Законом це право передбачено».
Водночас суд звертає увагу, що звернення прокурора до суду у порядку адміністративного судочинства у цій справі слугує меті захисту суспільного інтересу у такій важливій сфері, як забезпечення екологічної безпеки та безпеки життя та здоров`я людей, а тому прокурор, звертаючись до суду з цим позовом, діяв відповідно до вимог статті 53 КАС України та частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII .
Аналогічні висновки містить постанова Верховного суду від 23.09.2024 по справі № 60/3537/21.
Враховуючи вищезазначені законодавчі приписи та практику Верховного Суду, предмет та підстави позову, суд дійшов висновку, що прокурор у цій справі має право на звернення до суду.
Щодо суті спірних правовідносин суд зазначає наступне.
Згідно частини першої статті 181 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.
За змістом статті 1 Закону України від 18.09.2012 № 5293-VI «Про аквакультуру» (далі - Закон № 5293-VI) гідротехнічні споруди для цілей аквакультури - об`єкти нерухомого майна державної або комунальної власності або власник яких невідомий чи його неможливо встановити на підставі даних, документів та/або інформації з відповідних державних реєстрів (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірно-осушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод та розташовані на водних об`єктах, наданих у користування на умовах оренди для цілей аквакультури.
гідротехнічні споруди рибогосподарської технологічної водойми - об`єкти нерухомого майна державної власності (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірно-осушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод; 
земляна гребля - земляна споруда, що побудована для створення штучної водойми шляхом ділення водотоку на верхній та нижній б`єфи та зосередження води у верхньому б`єфі.
Підпунктом 14.1.238 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України передбачено, що споруди - земельні поліпшення, що не належать до будівель і призначені для виконання спеціальних технічних функцій.
Згідно із пунктом 1.9.18 Методики обстеження і паспортизації гідротехнічних споруд систем гідравлічного вилучення та складування промислових відходів та хвостів, затвердженого наказом Державного комітету у справах містобудування і архітектури від 19.12.1995 № 252, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.12.1995 за №466/1002, гідротехнічні споруди це споруди для використання водних ресурсів, а також для боротьби з шкідливим впливом вод: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тонелі, канали, труби, лотки; регуляційні споруди, накопичувачі промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.
Відповідно до пункту 2.7 Методичних рекомендаціях стосовно об`єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації, затверджених протоколом колегії Державної реєстраційної служби України за № 3 від 11.12.2012, до об`єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації, належать споруди (інженерні, гідротехнічні тощо) - земельні поліпшення, що не належать до будівель та приміщень, призначені для виконання спеціальних технічних функцій.
До гідротехнічних споруд відносяться: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тунелі, канали, труби, лотки; регуляційні споруди, накопичувачі промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.
Залежно від функціонального призначення та сфери використання законодавством також виділяються інші види споруд.
За такого правого регулювання та встановлених обставин, такі об`єкти як гребля та водоскид слід вважати нерухомим майном.
Відповідно до пункту 24 Перехідних положень Земельного кодексу України (далі – ЗК України) з дня набрання чинності цим пунктом (з 27.05.2021) землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад.
Згідно з частиною другою статті 2 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон №280/97-ВР) місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Відповідно до частин третьої та п`ятої статті 16 Закону №280/97-ВР матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. 
Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради. 
Частинами першою, другою та п`ятою статті 60 Закону №280/97-ВР визначено, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.
Підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.
Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.
Відповідно до частини восьмої статті 60 Закону №280/97-ВР право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом. 
Згідно із частиною першою статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
Юридична особа публічного права набуває право власності на майно, передане їй у власність, та на майно, набуте нею у власність на підставах, не заборонених законом (стаття 329 ЦК України).
Згідно із статтею 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.
Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих медіа.
Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.
Відповідно до статті 327 ЦК України у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.
Згідно із частиною першою статті 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.
Відповідно до частини четвертої статті 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.
Закон України від 01.07.2004 № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон № 1952-IV) регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.
За визначеннями, наведеними у статті 2 Законі № 1952-IV, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; Державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження; заявник, зокрема, орган місцевого самоврядування - у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна; реєстраційна дія - державна реєстрація прав, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, а також інші дії, що здійснюються державним реєстратором у Державному реєстрі прав, крім надання інформації з цього реєстру;
Таким чином, орган місцевого самоврядування є заявником реєстрації речових прав у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.
Частиною чотирнадцятою статті 18 Закону № 1952-IV передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно з пунктами 82, 84, 85 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127 (далі- Порядок № 1127), взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку.
За результатом розгляду заяви, а також за наявності відомостей про технічні характеристики відповідного безхазяйного нерухомого майна, отриманих з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, чи відомостей про земельну ділянку, сформовану за рахунок невитребуваної земельної частки (паю), отриманих з Державного земельного кадастру, державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік.
Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.
З огляду на вище викладене правове регулювання, законодавство визначає поетапну процедуру передання у комунальну власність безхазяйного нерухомого майна, яка включає звернення до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, а після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, звернення органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, до суду за переданням нерухомого майна за рішенням суду у комунальну власність.
Отже, саме відповідач є уповноваженим органом для вжиття заходів щодо взяття на баланс безхазяйних гідротехнічних споруд на території громади та подальшого оформлення права комунальної власності на них.
Таким чином, за наявності підстав та відповідних повноважень, Горохівська міська рада, як суб`єкт права комунальної власності, що здійснює від імені та в інтересах територіальних громад відповідні права щодо володіння та розпорядження комунальним майном, упродовж тривалого часу не вжито жодних дієвих заходів, спрямованих на визнання об`єктів нерухомого майна – гідротехнічних споруд, які знаходяться на земельній ділянці кадастровим номером 0720884400:01:001:0866 площею 68,9010 га та водному об`єкті – ставку площею 48,852 га безхазяйним майном, в тому числі шляхом звернення із заявою про взяття вказаних гідротехнічних споруд на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, та розміщення оголошення про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік у друкованих засобах масової інформації.
Верховний Суд у постановах від 21.06.2024 у справі №420/19870/21 та від 23.09.2024 у справі № 460/3537/21 дійшов таких висновків про застосування статті 355 ЦК України у питанні взяття на облік безхазяйних нерухомих речей:
«(1) безхазяйною нерухомою річчю є нерухоме майно, яке відповідає двом умовам:
- відомості про це майно відсутні у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;
- власник цього майна невідомий органу місцевого самоврядування, на території якого воно розміщене;
(2) орган місцевого самоврядування, на території якого розміщено безхазяйну нерухому річ, зобов`язаний звернутися із заявою до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, для взяття безхазяйної нерухомої речі на облік.
Оскільки ч. 2 ст. 355 ЦК України сформульовано імперативно, звернення з відповідною заявою є обов`язком, а не правом органу місцевого самоврядування.».
З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, а також враховуючи визнання відповідачем позову, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підтверджені належними і допустимими доказами, тому поданий в інтересах держави позов першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури належить задовольнити.
Відповідно до частини першої статті 142 КАС України у разі вирішення справи шляхом примирення, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу п`ятдесяти відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Частиною третьою статті 7 Закону України «Про судовий збір» також встановлено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
У зв`язку із визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи, суд вважає, що наявні підстави для повернення органу прокуратури - Волинській обласній прокуратурі, яка є юридичною особою і яка згідно з платіжним дорученням від 12.11.2025 №2651 сплатила за позивача судовий збір у сумі 2422,40 грн, п`ятдесят відсотків суми судового збору, що становить 1211,20 грн.
Керуючись статтями 142, 243 - 246, 262 КАС України, суд 

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправною бездіяльність Горохівської міської ради щодо невчинення дій, спрямованих на визнання гідротехнічних споруд, а саме: 1) контурної насипної дамби, шириною по гребеню до 3 м, довжиною 1900 м, максимальною висотою 1-2 м; 2) водоскидної споруди типу «шахтний водоскид», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 16,5 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні; 3) водонапускної споруди типу «шахтний водонапуск», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 50 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні, які знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866 площею 68,9010 га та розташованому на ній водному об`єкті – ставку площею водного дзеркала 48,852 га, безхазяйним майном, та ненабуття права власності на вказане безхазяйне майно.
Зобов`язати Горохівську міську раду (45701, Волинська область, Луцький район, місто Горохів, вулиця Шевченка, 17, код ЄДРПОУ 04051276) вчинити дії, спрямовані на визнання гідротехнічних споруд: 1) контурної насипної дамби, шириною по гребеню до 3 м, довжиною 1900 м, максимальною висотою 1-2 м; 2) водоскидної споруди типу «шахтний водоскид», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 16,5 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні; 3) водонапускної споруда типу «шахтний водонапуск», матеріал – збірно-монолітний залізобетон, вхідний оголовок – монолітна залізобетонна шахта 3х3 м, водопровідна частина – залізобетонна труба L = 50 м, D = 2х2,10 м, вихідний оголовок – монолітний залізобетонний лоток, затвори щитові дерев`яні, які знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером 0720884400:01:001:0866 площею 68,9010 га та розташованому на ній водному об`єкті – ставку площею водного дзеркала 48,852 га, безхазяйним майном, та набуття права власності на них.
Повернути Волинській обласній прокуратурі (ідентифікаційний код юридичної особи 02909915) з державного бюджету п`ятдесят відсотків сплаченого судового збору, що становить 1211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять грн. 20 коп.), сплаченого згідно з платіжним дорученням від 12 листопада 2025 року №2651.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О. О. Андрусенко