Справа № 752/8454/23 
Провадження № 2/752/589/25 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01.12.2025 року м. Київ
Суддя Голосіївського районного суду м. Києва Ольшевська І.О., за участю секретаря судового засідання Крекотень О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс Груп» про відшкодування шкоди, - 
присутні:
позивач: не з`явився
представник позивача: Седун Д.В. - адвокат (ордер серії АА №1288551 від 28.03.2023р.)
представник відповідача: Будіянський О.С. (дов. №35 від 28.11.2025р.)
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс Груп» про відшкодування шкоди та просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 82 855,00 грн., моральну шкоду в розмірі 100 000,00 грн.. а також судові витрати.
В обгрунтування позовних вимог зазначає, що 07.11.2020р. о 18 год. 30 хв. відбулося залиття квартири, в якій він проживає та зареєстрований, за адресою: АДРЕСА_1 . Причиною аварії стало засмічення труб діаметром 100мм системи каналізації К1 по стояку К 1-8. Для фіксування факту залиття 07.11.2020р. за участю представника власника квартири АДРЕСА_2 та ТОВ «Житло-сервіс груп» було складено акт №31/11/20 про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) та каналізаційній системі К-1. Позивач зазначає, що затоплення нечистотами квартири АДРЕСА_3 відбулося з вини управляючої компанії - відповідача, внаслідок порушення згідно п. 11.2.5., п. 11.4.2., п. 11.1.2., п. 11.1.3. Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 05.07.1995р. №30. 11.01.2022р. позивачем замовлено незалежне експертне оцінювання завданих збитків незалежним оцінювачем ОСОБА_2 . Згідно Звіту ринкова вартість об`єкта оцінки - права вимоги відшкодування збитку, завданому квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 77 355,00 грн. Окрім того матеріальними витратами позивача внаслідок затоплення є оплата послуг експерта, яка склала 5 500,00 грн. Окрім того, позивачем визначено розмір моральної шкоди в 

100 000,00 грн. Позивач вказує про те, що до моменту залиття квартири він повноцінно використовував її для проживання. У квартирі був зроблений ремонт. Станом на дату подання позову дане житло є непридатним для проживання, у ньому не можна довго знаходитись, адже сильне затоплення каналізаційними відходами спровокувало розвиток грибків, цвілі та сморіду, який так і не зник майже за три роки. У квартирі навіть при постійному провітрюванні наявний різкий запах плісняви, сирості та нечистот. Тобто внаслідок затоплення в даній квартирі не просто порушений комфорт власника, який можна виправити косметичним ремонтом, дана квартира стала небезпечною для перебування в ній. Позивач змушений був шукати собі інше місце проживання, що, звісно, спричинило моральну шкоду та додаткові витрати, як матеріальні, так і моральні. Позивач, будучи пенсіонером та інвалідом, не маючи можливості ні зробити ремонт у квартирі, ні винайняти собі житло у столиці, вимушений був покинути Київ та переїхати жити до села Стецівка, Звенигородського району Черкаської області, придбавши невеличкий будинок, який не має водопроводу, санітарного вузла та централізованого опалення, вартість якого склала 11 000,00 грн. Сторона позивача просить розцінювати переселення позивача як тяжку вимушену зміну в його життєвих і виробничих стосунках. Окрім того, позивач зазначає, що квартира, яка була затоплена, видана йому як учаснику бойових дій в антитерористичній операції, захисникові незалежності, державного суверенітету та територіальної цілісності України, тому факт залиття сам по собі завдає душевних страждань, коли все, нажите важкими стараннями, на очах стає зіпсованим і непридатним. Також позивачем було затрачено немало зусиль для вирішення питання проведення експертизи, збору документів для підтвердження розміру шкоди. Має значення, як вказує позивач, для визначення розміру моральної шкоди і тривалість порушення його прав, адже за весь час з моменту залиття відповідач не цікавився відшкодуванням шкоди мирним шляхом. 
Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва Колдіної О.О. від 02.05.2023р. відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , постановлено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Від відповідача надійшов письмовий відзив на позов, за яким він просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначає, що згідно з проектною документацією на будинок АДРЕСА_4 передбачено, що господарчо-побутові стояки згідно з ТУ №2070 від 04.08.2015р. ПАТ «АК «Київводоканал» скидаються в каналізаційні мережі мікрорайону. Стояки і трубопроводи каналізації запроектовані із поліпропіленових труб. Стояки каналізації прокладаються в нішах, відвідні трубопроводи покладаються над підлогою «СВ». На стояках передбачено ревізії. Недопуск у квартири власниками унеможливлює провести ревізію каналізаційної мережі всередині квартири. Відповідач звертає увагу на те, що позивач прибув до квартири тільки 12.11.2020р., тобто через 4 дні, коли трапилася аварія. Також зазначає, що залиття квартири АДРЕСА_2 було спричинено недбалістю і необачливістю власників вище розташованих квартир, які неправильно користуються системою каналізації К-1 стояка Ст. к 108 та несвоєчасного надання доступу позивача до стояка К 1-8 системи каналізації представників відповідача. Відповідач забезпечив належне утримання будинку, проводив профілактичні огляди та профілактичне обслуговування, прочищення 

водопровідно-каналізаційних систем будинку по АДРЕСА_4 . Відповідач постійно здійснює обслуговування внутрішньобудинкових систем належним чином, що включає комплект робіт з технічного обслуговування та проведення профілактичного огляду системи каналізації згідно діючих нормативно-правових актів: Правил технічної експлуатації систем водопостачання та каналізації населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству №30 від 05.07.1995р., Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005р., наказу №16 від 06.02.2015р. Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Відповідач зазначає, що у відповідності до термінів та чинного законодавства 06.05.2020р. він здійснив перевірку випусків внутрішньої каналізації на будинку по АДРЕСА_4 . З метою уникнення підтоплень та для усунення механічних засмічень, які виникають у результаті неправильної експлуатації каналізаційних мереж, відповідач періодично один раз у кінці місяця проводить профілактичні роботи по очищенню системи каналізації, а саме перевірка внутрішньої системи каналізації на предмет сторонніх речей. Відповідно до Журналу обліку результатів періодичності загального і профілактичного оглядів по обслуговуванню елементів у житловому будинку останні профілактичні роботи системи каналізації в даному житловому будинку здійснювалися в останній робочий день місяця, якому передувала аварія, а саме 29.10.2020р. Отже, як вказує відповідач, він виконав належним чином покладені обов`язки і своєї провини в неупереджені засміченню стояка К 1-8 системи каналізації К 1 не вбачає. Також відповідач зазначає, що наданий позивачем Звіт про оцінку ринкової вартості права вимоги відшкодування збитку, заподіяного квартирі та майну, від 11.01.2022р. не може слугувати доказом по даній справі. Так, у вказаному Звіті немає посилання на Акт №31/11/20 про залиття від 13.11.2020р.; відсутні застереження, що оцінювач попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок; Звіт не містить даних, з вини кого сталося залиття; відсутні докази, що позивач звертався до відповідача про те, що буде проводитися огляд пошкодженого майна; не зрозуміло, де, коли та ким зроблено фотографії, які долучені до Звіту; датою огляду об`єкту оцінки зазначено 11.01.2022р., тобто майже через півтора роки після настання події. Окрім того, позивачем не надано жодних документів в обгрунтування моральної шкоди. 
Ухвалою суду від 06.09.2023р. постановлено призначити розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 
Ухвалою суду від 09.11.2023р. закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.
Розпорядженням керівника апарату суду від 18.01.2024р. №76 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ» у зв`язку з тим, що згідно рішення Вищої ради правосуддя №1074/0/15-23 від 21.11.2023р. ОСОБА_3 , звільнено з посади судді Голосіївського районного суду міста Києва, справу №752/8454/23 передано на повторний автоматизований розподіл. 
За
протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.01.2024р. справу розподілено на суддю Ольшевську І.О.
За ухвалою від 25.01.2024р. суддя Ольшевська І.О. прийняла до свого провадження справу №752/8454/23, постановила розглядати її в порядку загального позовного провадження, призначила підготовче засідання.
Ухвалою суду від 22.01.2025р. закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду по суті.
У судовому засіданні було заслухано свідка ОСОБА_4 .
Дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості їх сукупності, заслухавши учасників справи, судом встановлено наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.
Матеріали справи свідчать, що позивач отримав ордер №019044 серії Б на право жилого приміщення жилою площею 18,03 кв.м., яке складається з однієї кімнати в ізольованій квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі розпорядження Солом`янської районної державної адміністрації від 19.10.2017р. за №727.
У подальшому позивач отримав вказану квартиру у власність згідно Свідоцтва про право власності від 27.07.2023р. серії НОМЕР_1 , видане згідно розпорядження від 27.07.2023р. №40964 Відділу приватизації житлового фонду житлово-комунального господарства Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації.
Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав (дата формування витягу 16.08.2023р.) право власності за позивачем зареєстровано 10.08.2023р.
13.11.2020р. складено Акт №31/11/20 про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) та каналізаційній системі К-1 у складі комісії: головного інженера ТОВ «Житло-сервіс груп» Пономаренко В.М., голови комісії, майстра технічної дільниці Рябова К.В., керуючого будинками Клочкова Л.В., слюсара-сантехніка ОСОБА_5 , у присутності представників організації, яка відповідно до укладеної угоди, обслуговує будинкову систему каналізації К 1, та квартиронаймача квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , про те, що у квартирі АДРЕСА_2 , розташованій на 1-му поверсі, багатоквартирного будинку, трапилось залиття з причин аварії, а саме засмічення труб діаметром 100мм системи каналізації К 1 по стояку К 1-8 у квартирі АДРЕСА_2 . 
У цьому Акті зафіксований, у тому числі, алгоритм дій фахівців ТОВ «Житло-сервіс груп» з 07.11.2020р. 18 год. 30 хв. по 09.11.2020р. 09 год. 20 хв., під час виявлення та усунення аварії, а саме засмічення у трубах системи каналізації К 1 по 

стояку К 1-8 у квартирі АДРЕСА_2 , квартиронаймач ОСОБА_1 . Так зазначено наступне: 07.11.2020р. о 18 год. 30 хв., 08.11.2020р. о 08 год. 45 хв. черговим будинку, а 09.11.2020р. о 08 год. 25 хв. керуючою будинками ОСОБА_6 по номеру мобільного телефону був негайно повідомлений квартиронаймач ОСОБА_1 про залиття і термінового надання доступу до квартири АДРЕСА_2 фахівців ТОВ «Житло-сервіс груп» для усунення аварії на системі каналізації К1 по стояку К 1-8, на що квартиронаймачем ОСОБА_1 була надана відповідь, що надати доступ у квартиру він не може через відсутність у м. Києві, ключі від квартири він не дасть нікому. У м. Києві буде тільки 12.11.2020р. 07.11.2020р. після неможливості надання доступу до квартири АДРЕСА_2 з 18 год. 45 хв. слюсарем-сантехніком ОСОБА_5 були закриті нульові крани системи холодного водопостачання, після точок розподілу першої водозапірної арматури на відгалуженні від стояків 1 та 2 зони В1 1-4, В 2. 1-4 для припинення подачі води у вищерозташовані квартири над квартирою АДРЕСА_2 з 1-го по 25-й поверх для зупинки водовідведення в систему каналізації К 1 по стояку К 1-8. 09.11.2020р. о 09 год. 25 хв. фахівцями ТОВ «Житло-сервіс груп» у підвалі багатоквартирного будинку під квартирою АДРЕСА_2 були виконані аварійні роботи, а саме усунення засмічення у трубах діаметром 100 мм системи каналізації К 1 стояка К 1-8. Під час прочищення системи каналізації від засмічення труб були вилучені відходи будівельних матеріалів, які використовувались під час ремонту у вищерозташованих квартирах - 2-го по 25-й поверх у вигляді розчину і інших сумішей і були вилиті у стояк К 1-8 через санітарні прилади після закінчення ремонту. 13.11.2020р. об 11 год. 00 хв. комісія по заяві квартиронаймача квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 провела візуальний огляд квартири на предмет обстеження і встановлення дефектів, пошкоджень і збитків, які утворились після залиття квартири каналізаційними водами через засмічення стояки К 1-8 системи каналізації К 1, при цьому було встановлено, що сталося залиття підлоги (лінолеум) по всій площі квартири та підтоплені речі, які знаходились на підлозі в сумках та кульках.
Комісія згідно даного Акту зробила висновок про те, що негативним впливом на майно квартиронаймача квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , в якій трапився під час залиття з причин недбалості і необачливості власниками вище розташованих квартир, які неправильно користувались системою каналізації К-1, стояка ст. К 1-8, а саме квартири АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_23 . Причиною залиття підлоги і речей квартири АДРЕСА_2 сталося через несвоєчасне надання доступу до стояка К 1-8 системи каналізації К 1, фахівців ТОВ «Житло-сервіс груп» для усунення засмічення через ревізію, яка встановлена на стояку на висоті 1000 мм від рівня підлоги і служить для прочищення і промивання стояка К 1-8 під час аварійних ситуацій. Також в Акті зазначено, що квартиронаймачем ОСОБА_1 були порушені умови Договору №4 від 12.03.2020р. про надання житлової послуги та рекомендовано ОСОБА_1 забрати та просушити підтоплені речі, які знаходились у квартирі на підлозі в сумках та кульках під час залиття. 
В Акті зафіксовано, що ОСОБА_1 ознайомлений Актом 23.11.2020р., до Акту додається додаток №1 пояснення та заперечення ОСОБА_1 .
У письмових поясненнях від 23.11.2020р. ОСОБА_1 зазначає, що був відсутній у м. Києві в день затоплення квартири. Не погоджується, що причиною 

залиття підлоги та речей у квартирі стало несвоєчасне надання доступу до стояка системи каналізації. Наслідки затоплення було виявлено черговим будинку, коли вже рідина виливалася з вхідних дверей і в загальному коридорі з`явився неприємний запах. Після цього вже відбувся телефонний дзвінок відповідачу. Тобто, затоплення відбулося до прохання надати доступ до квартири. Ліквідація аварії відбулася без доступу до квартири АДРЕСА_2 . Працівники ЖЕКу самостійно прочистили центральний стояк каналізації Також у письмових поясненнях відповідач заявив про те, що крім пошкодження лінолеуму по всій площі квартири були пошкоджені шпалери по всій квартирі, ліжко, стіл, чотири табуретки, шафа, книжкова шафа (сервант), електропіч переносна, матрац ортопедичний, ковдра, взуття, дві тумби та інші речі. Речі також покрилися цвіллю та грибком, а також стіни у квартирі та міжкімнатні двері.
Позивач вважає, що затоплення нечистотами квартири АДРЕСА_3 відбулося з вини відповідача внаслідок порушення ним пунктів 11.2.5., 11.4.2. 11.1.2, 11.1.3. Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №30 від 05.07.1995р. 
У свою чергу, відповідач зазначає, що виконав належним чином свої обов`язки і за 8 днів до аварії здійснював профілактичний огляд по обслуговуванню елементів у житловому будинку, про що свідчить Журнал обліку результатів періодичності загального та профілактичного оглядів по обслуговуванню елементів у житловому будинку, і станом на день огляду не було виявлено ніяких забруднень, які б слугували для затоплення квартири АДРЕСА_2 .
У судовому засіданні була допитана ОСОБА_4 , яка працює менеджером у ТОВ «Житло-Сервіс Груп». Вона надала покази про те, що першими про подію, яка сталася у квартирі АДРЕСА_2 , тобто про залиття, дізналися сусіди, оскільки нечистоти почали виходити з квартири в загальний коридор. При цьому, як вказала свідок, відповідач здійснює промивання системи каналізації два рази на рік - перед опалювальним сезоном на після нього. Подія щодо затоплення квартири відбулася 07.11.2020р. Відповідач мав здійснювати прочищення систем у грудні, однак цього разу процедуру провели до 01.11.2020р. 
Положеннями ст. 177 Житлового кодексу України встановлено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання.
Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
У відповідності до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, при вирішенні даного спору обов`язковому з`ясуванню підлягає наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і 

протиправним діяннями заподіювача та вини останнього і в її заподіянні.
Відповідно до ч. 1 ст. 1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини в завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.
Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є принцип змагальності сторін, в силу якого сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.
При цьому кожна сторона в силу статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
У контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін вирішальним фактором є те, що суд не повинен нічого доказувати за своєю ініціативою, оскільки це обов`язок сторін, які користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом переконливості цих доказів. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність. 
Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. 
Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в ст. 81 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази подаються сторонами та іншими 

особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких умов суд може приймати та покладати в основу рішення по справі лише ті обставини, які були доведені сторонами. При цьому сторона сама визначає обсяг та достатність доказів, що надає до суду, а витребування таких доказів судом самостійно без наявності передбачених законом підстав у чітко визначених випадках було б порушенням принципу змагальності сторін у судовому процесі, що є неприпустимим.
Так, згідно з п. 5 Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та комунального господарства України 15.08.2018 №219, обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками).
Відповідно до абзацу 2 пункту 3 розділу 1 цього Порядку точка приєднання внутрішньо-будинкової системи водовідведення багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - трійник на відгалуженні від стояка внутрішньо-будинкової системи водовідведення (трійник належить до внутрішньо-будинкової системи); точка приєднання внутрішньо-будинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньо-будинкової системи).
Як зазначено в Акті про залиття від 13.11.2020р. у підвалі багатоквартирного будинку під квартирою АДРЕСА_2 були виконані аварійні роботи, а саме усунення засмічення у трубах діаметром 100 мм системи каналізації К 1 стояка К 1-8.
Отже, місце розташування закупорки каналізаційної труби, через яке сталося залиття квартири позивача, розташовано та відноситься до загальнобудинкових мереж водовідведення. 
Як визначено у ч. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія; управитель багатоквартирного будинку - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.
Відповідно п. 9-10 Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком та Типового договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком, затверджених Постановою Кабінету Міністрів 

України від 5 вересня 2018р. №712, послуга з управління включає: забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо земельна ділянка, на якій розташований багатоквартирний будинок, а також належні до нього будівлі, споруди та прибудинкова територія, згідно з відомостями про таку земельну ділянку, що містяться у Державному земельному кадастрі, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо. Під час надання послуги з управління управитель забезпечує виконання робіт та послуг з утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території, що входять до кошторису витрат на утримання будинку та прибудинкової території (далі - кошторис), з урахуванням обов`язкового переліку робіт та послуг, що затверджується Мінрегіоном, та з дотриманням: встановлених стандартів, нормативів, норм, порядків і правил щодо якості житлово-комунальних послуг; вимог до якості, в тому числі щодо періодичності виконання (надання) таких робіт (послуг), визначених договором управління.
Відповідно п. 43 цих Правил управитель зобов`язаний: забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору управління, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг.
Правилами технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів, затвердженими наказом Держжитлокомунгоспу України від 05.07.1995р. №30, встановлена періодичність технічного обслуговування внутрішнього водопроводу.
Так, відповідно до п. 11.2.5. Правил №30 у процесі технічного обслуговування систем внутрішнього водопроводу необхідно виконувати зазначені нижче роботи з такою періодичністю: огляд і профілактичне обслуговування - 1 раз на квартал. При цьому у разі необхідності виконують такі роботи: усунення витоків з труб, їх з`єднань, а також через водорозбірну арматуру, заміна прокладок, притирання пробкових кранів змішувачів, набивання сальників, регулювання водорозбірної арматуру, встановлення обмежувачів витрати води, прогонка водопровідних вентилів на вводах у квартири, усунення шуму в трубах і арматурі; закріплення трубопроводів; підготовка системи внутрішнього водопроводу до експлуатації в осінньо-зимовий період - один раз на рік. При цьому виконують такі роботи: ремонт і утеплення трубопроводів на горищах і в підвалах, консервація і закріплення систем поливання зелених насаджень, ремонт і утеплення зовнішніх водорозбірних кранів, очищення, дезінфекція і промивання водонапірних баків і трубопроводів, регулювання і гідравлічне випробування системи водопроводу. 
Відповідно до п. 11.4.2. Правил №30 у процесі технічного обслуговування систем внутрішньої каналізації необхідно виконувати огляд і профілактичне обслуговування один раз на квартал.
За пунктом 11.1.2. Правил №30 систему внутрішньої каналізації будівлі призначено для безперебійного відведення стічних вод від санітарно-технічних приладів і пристроїв у зовнішню каналізаційну мережу. Залежно від місцевих умов до неї можуть належати: відвідні трубопроводи, стояки і випуски, запірна арматура, прочистки, ревізії тощо. Межею внутрішньої системи каналізації є обріз труби випуску в першому від будівлі каналізаційному колодязі. 
Згідно з п. 11.1.5. Правил №30 завданням технічного обслуговування систем внутрішнього водопроводу і каналізації є: контроль за технічним станом і збереженням внутрішніх мереж водопроводу та каналізації, встановлених санітарно-технічних приладів, пристроїв та обладнання; проведення оглядів, профілактичного обслуговування, ремонтів, запобігання аваріям та їх ліквідація; утримання систем у належному технічному і санітарному стані, ліквідація витоків, засмічень, затоплень підвалів тощо; усунення несправностей, які вимагають негайного вжиття заходів, налагодження і регулювання технічного обладнання; підготовка систем внутрішнього водопроводу та каналізації до експлуатації в осінньо-зимовий та весняно-літній періоди; ведення технічної документації та звітності.
Згідно з п. 11.1.3. Правил №30 технічне обслуговування і ремонт систем внутрішнього водопроводу та каналізації як частини інженерного обладнання будинків здійснюються згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства України від 17.05.2005р. №76.
У відповідності до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. №76, утримувачу слід забезпечити справну, достатню теплоізоляцію внутрішніх трубопроводів, стояків. Усунути протікання, витоки, закупорки, засмічування, зриви гідравлічних затворів, санітарних приладів і негерметичність стикових з`єднань у системах каналізації. Забезпечити надійність і тривкість кріплення каналізаційних трубопроводів і випусків, наявність кришок на ревізіях. 
Відповідно до пунктів 5.3.1 - 5.3.4 цих Правил водопровідно-каналізаційна система жилого будинку повинна забезпечувати можливість безперебійного подання води до всіх санітарних приладів квартир, інших водорозбірних пристроїв, відводити використану воду в міську каналізаційну систему. Причинами, що погіршують роботу системи, є: порушення правил експлуатації жилих приміщень і водопровідно-каналізаційних систем; несправність запірно-регулювальної арматури; незадовільне утеплення водопровідних і каналізаційних труб у неопалюваних приміщеннях; неякісний монтаж санітарно-технічних кабін чи осадові деформації частин будинку; несвоєчасне усунення протікання, випадкових засмічень, а також несвоєчасне проведення профілактичних робіт (оглядів, прочищень). Під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно: знати експлуатовану систему за кресленнями і в натурі (у разі відсутності креслень необхідно їх одержати чи скласти); регулярно проводити огляд санітарно-технічного устаткування, водопровідно-каналізаційних систем та будинкових засобів обліку та регулювання води на них, контролюючи промерзання трубопроводів, витік води та ін.; здійснювати не рідше одного разу на рік 

профілактичне обслуговування запірної арматури (з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік - будинкової каналізаційної мережі; оглядати колодязі дворової мережі, кришки яких необхідно очищати від землі, сміття чи снігу; вчасно виконувати роботи з ремонту внутрішньобудинкових водопровідно-каналізаційних систем за заявками мешканців; при необхідності заміняти прокладки водопровідних кранів та ремонтувати зливні бачки; усувати засмічення в системі; утеплювати трубопровід, що проходить у відкритих і охолоджених місцях; тримати в порядку поливальні пристрої.
У відповідь на адвокатський запит позивача відповідач у листі від 06.04.2023р. №46/04/23 зазначив, у тому числі, що для забезпечення комфортних умов проживання власників та користувачів приміщень у будинку ТОВ "Житло-Сервіс-Груп" проведено комплексне обстеження об`єкту та перевірено, в тому числі випуски внутрішньої каналізації згідно Акту від 06.05.2020р.
За Актом від 06.05.2020р. перевірки стану внутрішньобудинкових інженерних мереж під час заселення житлово-офісного будинку по АДРЕСА_4 , представники відповідача виконали огляд та перевірку працездатності трубопроводів: водопостачання, опалення, дощова каналізація, каналізація вище відмітки 0,000, випуски внутрішньої каналізації будинку та встановили: монтаж та обладнання відповідає проекту; при перевірці течії у з`єднаннях не виявлено; стічні води господарсько-побутової каналізації відводяться задовільно; засмічення у трубопроводах господарсько-побутової каналізації не виявлено. Промивка проведена: від вводу водопроводу тиском 4,8 атм. На підставі виробничого огляду встановлено, що системи опалення, водопостачання, дощової каналізації вище відмітки 0,000, випуски - внутрішньої каналізації та випусків внутрішньої каналізації знаходяться в робочому стані.
Таким чином, станом на дату надання адвокатського запиту, в тому числі щодо надання інформації про здійснення регулювання та гідравлічного випробування систем водопостачання та каналізації, усунення засмічень внутрішньобудинкових водопровідних мереж та каналізаційних випусків, підкарбування розтрубів та ущільнення стиків каналізаційних труб, систем каналізації К 1 по стояку К 1-8, тобто станом на 06.04.20203р., відповідач надав відповідь про те, що перевірка систем, у тому числі каналізаційних, відбулася 06.05.2020р., що зафіксовано відповідним Актом.
Разом з тим, у відзиві відповідач зазначає про те, що з метою уникнення підтоплень та для усунення механічних засмічень він періодично один раз у кінці місяця проводить профілактичні роботи по очищенню системи каналізації, в тому числі стояка К 1-8 системи каналізації К 1, на підтвердження чому надав до матеріалів справи Журнал обліку результатів періодичності загального та профілактичного оглядів по обслуговуванню елементів у житловому будинку. 
Так, у вказаному Журналі внесені відомості про проведення оглядів систем каналізації по АДРЕСА_4 і після 06.05.2020р., зокрема, 17.08.2020р. - профілактичний огляд та технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем каналізації та випусків, проведено усунення засмічень внутрішньобудинкових мереж системи каналізації та випусків; 29.10.2020р. профілактичний огляд та технічне обстеження внутрішньобудинкових мереж систем К-1, проведено усунення засмічень внутрішньобудинкових мереж системи К1 та випусків.
Тобто, в наданій на адвокатський запит відповіді відповідача та інформації, яка міститься в Журналі обліку результатів періодичності загального та профілактичного оглядів по обслуговуванню елементів у житловому будинку, а також повідомленій свідком інформації, наявні розбіжності щодо дат проведення відповідачем профілактичних оглядів системи каналізації в будинку, а тому суд критично відноситься до відображеної в Журналі відповідної інформації та повідомленої свідком щодо цього, враховуючи також те, що свідок працює на підприємстві відповідача. 
Отже, відповідачем не надано доказів виконання своїх обов`язків, передбачених Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, та Правилами технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів, затвердженими наказом Держжитлокомунгоспу України від 05.07.1995р. №30.
Таким чином, позивач довів належними та допустимими доказами факт залиття його квартири внаслідок бездіяльності відповідача.
Згідно Звіту про оцінку ринкової вартості права вимоги відшкодування збитків, заподіяного квартирі та майну, що знаходилося в ній на моменту залиття, за адресою: АДРЕСА_1 , ринкова вартість об`єкта оцінки - права вимоги відшкодування збитку, заподіяного квартирі і майну, що знаходилося в ній на момент залиття, 77 355,00 грн. Дата проведення оцінки (дата визначення вартості) - 11.01.2022р., дата огляду об`єкту оцінки - 11.01.2022р. У Звіті зазначено, що оцінювачем у присутності власника приміщення було оглянуто пошкоджені приміщення. Оглядалося у світлий час доби при природному і штучному освітленні. В результаті візуального огляду оцінювачем установлено, що приміщення квартири отримала наступні ушкодження: приміщення №1 (кімната №1) - двері - намокання деформація дверей, дверної коробки; меблі - намокання деформація; стіни - намокання каналізаційними нечистотами; підлога - намокання каналізаційними нечистотами; приміщення №2 (коридор) - двері - намокання деформація дверей, дверної коробки; стіни - намокання каналізаційними нечистотами; підлога - намокання каналізаційними нечистотами; приміщення №3 (кухня) - двері - намокання деформація дверей, дверної коробки; стіни - намокання каналізаційними нечистотами; підлога - намокання каналізаційними нечистотами; приміщення №4 (туалет) - стіни - намокання каналізаційними нечистотами; підлога - намокання каналізаційними нечистотами. 
Відповідач вважає, що Звіт не може бути прийняти як належний доказ визнання вартості збитку, однак, у свою чергу, клопотання про призначення судової експертизи для визначення вартості збитку ним не заявлялось, а також зі своєї сторони не надавалось відповідного доказу на спростування визначеної у Звіті вартості. 
Отже, на підставі Звіту від 11.01.2022р. судом визначається вартість шкоди, завданої залиттям квартири, яка склала 77 355,00 грн. 
Окрім того, як вбачається, позивач поніс витрати в розмірі 5 500,00 грн. на виготовлення Звіту від 11.01.2020р., а тому загальна сума збитку склала 82 855,00 грн., яка підлягає до стягненню з відповідача на користь позивача. 
Також позивачами заявлено до стягнення з відповідача моральної шкоди в 

розмірі 100 000,00 грн. Обґрунтовуючи заподіяння моральної шкоди, позивач вказує про те, що переніс душевні страждання, у зв`язку з пошкодженням свого майна. Станом на дату подання позову дане житло є непридатним для проживання, в ньому не можна довго знаходитись, адже сильне затоплення каналізаційними від`їздами спровокувало розвиток грибків, цвілі та сморіду. Внаслідок затоплення порушений комфорт позивача, він був змушений шукати інше місце проживання, придбавши невеличкий будинок, який не має ні водопроводу, ні санітарного вузла та централізованого опалення. Також позивачем було затрачено немало зусиль для вирішення питання проведення експертизи, збору документів для підтвердження розміру шкоди. Має значення, як вказує позивач, для визначення розміру моральної шкоди і тривалість порушення його прав.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Згідно із ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Таким чином, суд вважає, що діями відповідача була заподіяна позивачам моральна шкода, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, що порушило звичний спосіб життя позивача , який був змушений виїхати із квартири. 
Разом з тим, враховуючи встановлені судом обставини у справі, суд знаходить суму стягнення моральної шкоди з відповідача в розмірі 100 000,00 грн. завищеною, такою, що не відповідає ступеню перенесених страждань, а тому вважає за необхідне стягнути з відповідача моральної шкоди в розмірі 10 000,00 грн. 
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. 

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 133, 140, 141, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, -
ВИРІШИВ:
1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс Груп» про відшкодування шкоди задовольнити частково. 
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс Груп» на користь ОСОБА_1 завданої матеріальної шкоди в розмірі 82 855,00 (вісімдесят дві тисячі вісімсот п`ятдесят п`ять грн. 00 коп.) грн., моральної шкоди в розмірі 10 000,00 (десять тисяч грн. 00 коп.) грн. 
3. В іншій частині позову відмовити. 
4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс Груп» 

у дохід держави 1 211,20 (одна тисяча двісті одинадцять грн. 20 коп.) грн. судового збору. 
5. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
6. Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення 
або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_24 , РНОКПП НОМЕР_2 ).
Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс Груп» (02034, м. Київ, вул. Градинська, буд. 20, офіс1/1, код ЄДРПОУ 33739577).

Повний текст рішення суду складено та підписано 11.12.2025р.
Суддя Ірина ОЛЬШЕВСЬКА