КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2026 року

справа № 369/17096/25

провадження № 3-зв/824/6/2026 
Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_5 від розгляду справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 жовтня 2025 року щодо притягнення ОСОБА_6 до адміністративної відповідальності за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
В С Т А Н О В И В :

Постановою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 жовтня 2025 року провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_6 за ст. 124 КУпАП закрито за відсутністю в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник ТОВ «КС Логистика» - ОСОБА_4 подала апеляційну скаргу 06 листопада 2025 року.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу 06 листопада 2025 року.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 листопада 2025 року для розгляду апеляційних скарг у справі визначено суддю доповідача- ОСОБА_5 
23 січня 2026 року захисник ОСОБА_3 - ОСОБА_4 подала до Київського апеляційного суду заяву про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_5 від розгляду справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 жовтня 2025 року.
Вказану заяву мотивовано тим, що його представником ОСОБА_4 у судовому засіданні 28 листопада 2025 року було заявлено клопотання про виклик судових експертів Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. Такі експерти виконували комплексну судову фототехнічну та інженерно-транспортну експертизу та склали висновок № КСЕ-19/111-25/43043 від 08 серпня 2025 року, який на думку заявника, має істотне значення для встановлення фактичних обставин справи.
Проте, вищевказане клопотання не було розглянуто суддею Київського апеляційного суду ОСОБА_5 .
Крім того, вказує, що в судовому засіданні 28 листопада 2025 року суддя ОСОБА_5 розпочала дослідження висновку № КСЕ-19/111-25/43043 від 08 серпня 2025 року. При цьому, суддею було вказано на відсутність розрахунку, тобто одного з аркушів документу.
Заявник вважає таке твердження сумнівним та необґрунтованим, оскільки експертний висновок № КСЕ-19/111-25/43043 від 08 серпня 2025 року складається з 24 аркушів, кожен з яких належним чином пронумерований без ознак втрати або порушення його цілісності.
Враховуючи вказане, ОСОБА_3 просить відвести суддю ОСОБА_5 від розгляду справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 жовтня 2025 року щодо притягнення ОСОБА_6 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 січня 2026 року розгляд питання про відвід судді ОСОБА_5 призначено судді-доповідачу ОСОБА_1 .
В судове засідання апеляційного суду особа, яка притягується до адміністративної відповідальності та його представник не з`явилися, про день та час розгляду справи судом повідомлені у встановленому порядку, а тому суд вважає можливим розгляд справи у їх відсутності.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи заяви, суд дійшов таких висновків.
Положеннями ч. 2 ст. 7 КУпАП передбачено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.
Кодексом України про адміністративні правопорушення не передбачено порядку розгляду заяви про відвід (самовідвід).
Разом з тим, згідно пункту 4 рішення Ради суддів України №34 від 08 червня 2017 року судам роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративне правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності судді, неупередженості та безсторонності може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.
Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду у постанові від 08 червня 2022 року у справі №2-591/11, необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) полягає в тому, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли, на переконання суду, певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні. Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Відсутність у процесуальних кодексах положень про аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.
Згідно із ч. 1 ст. 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції» ратифіковано вказану Конвенцію.
Порядок реалізації Конвенції та рішень ЄСПЛ визначено Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». Відповідно до ч. 1 ст. 17 даного Закону, суди при розгляді справ застосовують Конвенцію і практику ЄСПЛ як джерело права. Як встановлено рішенням ЄСПЛ у справі «Швидка проти України» від 30 жовтня 2014 року, провадження у справах про адміністративні правопорушення вважається кримінальними у розумінні Конвенції. У справі «Надточій проти України» ЄСПЛ зазначив, що Уряд України визнав кримінально-правовий характер КУпАП.
Унаслідок цього, відповідно до усталеної судової практики, яка ґрунтується на системному аналізі міжнародних актів з урахуванням рішень Конституційного Суду України, найбільш близьким до адміністративно-деліктних правовідносин є кримінальне процесуальне законодавство, про що зазначив Верховний Суд у постанові від 16 лютого 2021 року у справі №263/10894/2020.
Підстави відводу (самовідводу) судді в кримінальному процесі визначені ст. ст. 75, 76 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України суддя, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Отже, законом визначено вичерпний перелік підстав для відводу судді. 
Зміст заяви про відвід судді не свідчить про наявність підстав, передбаченихстаттею 75 КПК України, для відводу. При цьому жодних об`єктивних даних, які б свідчили про наявність обґрунтованих підстав для сумніву в неупередженості судді ОСОБА_5 , заявником в заяві про відвід наведено не було.
Зазначені потерпілим ОСОБА_3 у заяві обставини, а саме відмова виклику судових експертів Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, а також що в судовому засіданні суддя ОСОБА_5 розпочала дослідження висновку № КСЕ-19/111-25/43043 від 08 серпня 2025 року та суддею було вказано на відсутність розрахунку, а саме одного з аркушів документу, не можуть бути підставою для відводу судді ОСОБА_5 від розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки є процесуальним рішенням суду, що не свідчить про упередженість та необ`єктивність судді і не є тими обставинами, що виключають участь судді у розгляді даної справи.
Враховуючи наведене, беручи до уваги вичерпний перелік підстав для заявлення відводу судді, невстановлення обставин за яких суддя ОСОБА_5 підлягає обов`язковому відводу, суд вважає, що заява заяву захисника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_5 від розгляду справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 жовтня 2025 року щодо притягнення ОСОБА_6 за ст. 124 КУпАП є необґрунтованою, а тому задоволенню не підлягає. 
Керуючись ст. 294 КУпАП, Київський апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити в задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_5 у справі про притягнення ОСОБА_6 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 жовтня 2025 року.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя