МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 лютого 2026 р.  	№ 400/7164/25 	
м. Миколаїв
Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Ярощука В.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу 
за позовом	військової частини НОМЕР_1 , , 	
до відповідача	ОСОБА_1 , , 	
про	стягнення відшкодування майнової шкоди в розмірі 1976,19 грн,	

ВСТАНОВИВ:

08 липня 2025 року до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява військової частини НОМЕР_1 (далі – позивач) до ОСОБА_1 (далі – відповідач) про стягнення з відповідача на користь військової частини НОМЕР_1 1976,19 грн в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої неналежним виконанням посадових обов`язків, що призвело до нестачі військового майна, перерахуванням на розрахунковий рахунок військово частини НОМЕР_1 за реквізитами: код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , UA028201720343171001200021085, ДКСУ у м. Київ, МФО 820172.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що наказом командира військової частини НОМЕР_1 (з адміністративно-господарської діяльності) від 27.02.2025 № 158 було призначено службове розслідування, за результатами якого підтверджено факт нестачі майна, яке рахується за відповідачем, на загальну вартість 1976,19 гривні. У зв`язку з виключенням відповідача зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 у позивача відсутня можливість утримати кошти з відповідача. Тому він звернувся до суду з цим позовом.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ, ЗАЯВИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 14.07.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
На поштову адресу відповідача, яку позивач вказав у позовній заяві, суд надіслав ухвалу від 14.07.2025, яку згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу до поштового відправлення № 0610268511884 отримана 18.07.2025.
Відповідно до Відповіді від 05.09.2025 № 1743018 з Єдиного державного демографічного реєстру відомості про відповідача відсутні у вказаному державному реєстрі.
У зв`язку з цим, суд викликав відповідача в судове засідання, призначене на 23.09.2025, у порядку відповідно до статті 130 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) через оголошення на офіційному вебпорталі судової влади України.
У судове засідання 23.09.2025 відповідач не прибув, про причини не прибуття суд не повідомив, відзив на позовну заяву до суду не подав.
У зв`язку з розглядом справи в порядку письмового провадження, керуючись частиною четвертою статті 229 КАС України, суд не здійснював фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Розглянувши позовну заяву, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.
Відповідно до наказа командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 24.02.2022 № 36 відповідача було призначено на посаду та зараховано до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 .
Згідно з наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 22.02.2025 № 59 відповідача звільнено з військової служби та з 22.02.2025 виключено зі списків особового складу і всіх видів забезпечення військової частини НОМЕР_1 .
19.02.2025 начальник лікувального відділення медичної роти подав на ім`я командира військової частини НОМЕР_1 рапорт про виявлення нестачі майна.
Наказом командира військової частини НОМЕР_1 (з адміністративно-господарської діяльності) від 27.02.2025 № 158 «Про призначення службового розслідування» наказано провести службове розслідування за фактом виявлених розбіжностей в кількості майна, під час передачі справ та посади відповідачем, в термін до 29.03.2025.
За результатами службового розслідування було складено Акт службового розслідування від 29.03.2025, згідно з яким встановлено нестачу майна, закріпленого за відповідачем, на загальну суму 1976,19 гривні. До цього Акта додано довідку про вартісну оцінку заподіяної шкоди від 23.03.2025 № 145/20/3594/1.
Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) від 29.03.2025 № 157 «Про результати службового розслідування» (далі – Наказ № 157) відповідача притягнуто до матеріальної відповідальності за шкоду завдану ним державі у вигляді нестачі військового майна в розмірі 1976,19 гривні.
З метою відшкодування завданої відповідачем шкоди, позивач звернувся до суду з цим позовом.

ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ВИСНОВКИ СУДУ
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходив з такого.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2020 у справі № 813/1045/18 сформовано правовий висновку, що у випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи. Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС України, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення. Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.
Ураховуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що спір у цій справі щодо відшкодування державі в особі відповідної військової частини шкоди, завданої особою шляхом втрати майна під час здійснення ним повноважень, пов`язаних з проходженням військової (публічної) служби, є публічно-правовим і належить до юрисдикції адміністративних судів.
Таким чином, оскільки предметом у цій справі є відшкодування відповідачем майнової шкоди суб`єкту владних повноважень (військовій частині), тому вона належить до юрисдикції адміністративних судів.
Що стосується безпосередньо спірних правовідносин, то суд зазначає наступне.
Відповідно до преамбули Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» (далі – Закон № 160-ІХ) цей Закон визначає підстави та порядок притягнення військовослужбовців та деяких інших осіб до матеріальної відповідальності за шкоду, завдану державному майну, у тому числі військовому майну, майну, залученому під час мобілізації, а також грошовим коштам, під час виконання ними службових обов`язків.
Згідно з пунктом 4 статті 1 Закону № 160-ІХ матеріальна відповідальність – вид юридичної відповідальності, що полягає в обов`язку військовослужбовців та деяких інших осіб покрити повністю або частково пряму дійсну шкоду, що було завдано з їх вини шляхом знищення, пошкодження, створення нестачі, розкрадання або незаконного використання військового та іншого майна під час виконання обов`язків військової служби або службових обов`язків, а також додаткове стягнення в дохід держави як санкція за протиправні дії у разі застосування підвищеної матеріальної відповідальності.
Частиною першою статті 3 Закону № 160-ІХ передбачено, що підставою для притягнення до матеріальної відповідальності є шкода, завдана неправомірним рішенням, невиконанням особою обов`язків військової служби або службових обов`язків, крім обставин, визначених статтею 9 цього Закону, які виключають матеріальну відповідальність.
Відповідно до частини п`ятої статті 8 Закону № 160-ІХ порядок проведення службового розслідування визначається міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, правоохоронними органами спеціального призначення, Службою зовнішньої розвідки України, Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України, Державним бюро розслідувань, Службою безпеки України.
Пунктом 7 розділу І Порядку проведення службового розслідування у Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 21.11.2017 № 608, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.12.2017 за № 1503/31371 (далі – Порядок № 608), встановлено, що службове розслідування за фактами завданої шкоди державному майну, у тому числі військовому майну, залученому під час мобілізації, а також грошовим коштам, проводиться з дотриманням вимог даного Порядку та положень Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі».
Отже, військовослужбовець може бути притягнутий до матеріальної відповідальності за результатами службового розслідування, проведеного з дотриманням вимог Закону № 160-ІХ і Порядку № 608.
Абзацом першим частини другої статті 8 Закону № 160-ІХ передбачено, що у разі виявлення факту завдання шкоди командир (начальник) протягом трьох діб після отримання відповідної письмової доповіді посадових (службових) осіб письмовим наказом призначає розслідування для встановлення причин завдання шкоди, її розміру та винних осіб.
Згідно з пунктом 1 розділу VIII Порядку № 608 у разі виявлення факту завдання шкоди державі командир (начальник) протягом трьох діб після отримання відповідної письмової доповіді посадових (службових) осіб письмовим наказом призначає службове розслідування для встановлення причин завдання шкоди, її розміру та винних осіб.
Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку № 608 службове розслідування призначається письмовим наказом командира (начальника), у якому зазначаються підстава, обґрунтування або мета призначення службового розслідування, особа, стосовно якої воно проводиться, строк проведення службового розслідування, а також визначаються посадова (службова) особа, якій доручено його проведення, або голова та члени комісії з проведення службового розслідування (далі – особи, які проводять службове розслідування).
Суд встановив, що в наказі командира військової частини НОМЕР_3 (з адміністративно-господарської діяльності) від 27.02.2025 № 158 «Про призначення службового розслідування» вказано підстава, обґрунтування або мета призначення службового розслідування, особа, стосовно якої воно проводиться, строк проведення службового розслідування, а також визначено посадова особа, якій доручено його проведення.
Отже, службове розслідування призначено з дотриманням вимог законодавства.
Згідно з частиною шостою статті 8 Закону № 160-ІХ за результатами проведення розслідування складається акт (висновок), який подається командиру (начальнику), що призначив розслідування, на розгляд. До акта (висновку), складеного за результатами розслідування, додаються довідка про вартісну оцінку завданої шкоди за підписом начальника відповідної служби забезпечення і фінансового органу (головного бухгалтера) військової частини, установи, організації, закладу та/або акт оцінки збитків, що складається суб`єктами оціночної діяльності.
Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку № 608 за результатами службового розслідування складається акт службового розслідування, який містить вступну, описову та резолютивну частини.
Акт службового розслідування підписується особами, які його проводили. У разі виявлення суперечностей та незгоди з результатами службового розслідування кожна така особа має право висловити свою окрему думку, яка викладається на окремому аркуші (від руки або у друкованому вигляді) та долучається до акта службового розслідування (пункт 5 розділу V Порядку № 608).
Пунктом 6 розділу V Порядку № 608 встановлено, що після підписання акт службового розслідування подається на розгляд командиру (начальнику), який призначив розслідування. До акта службового розслідування додається всі матеріали службового розслідування.
Відповідно до пункту 1 розділу VIII Порядку № 608 у разі виявлення факту завдання шкоди державі командир (начальник) протягом трьох діб після отримання відповідної письмової доповіді посадових (службових) осіб письмовим наказом призначає службове розслідування для встановлення причин завдання шкоди, її розміру та винних осіб.
Згідно з пунктом 3 розділу VIII Порядку № 608 до матеріалів службового розслідування долучається довідка про вартісну оцінку заподіяної шкоди за підписом начальника відповідної служби та фінансового органу (головного бухгалтера) військової частини.
За результатами службового розслідування було складено Акт службового розслідування від 29.03.2025, згідно з яким встановлено нестачу майна, закріпленого за відповідачем, у кількості одна штука на загальну суму 1976,19 гривні. 
До цього Акта додано, зокрема:
Акт про прийняття і здавання посади від 22.02.2025, яким встановлено нестачу майна в кількості однієї речі, і який підписаний відповідачем;
довідку про вартісну оцінку заподіяної шкоди від 23.03.2025 № 145/20/3594/1, в якій зазначена вартість відповідної речі.
В Акті службового розслідування від 29.03.2025 запропоновано стягнути з відповідача завдану державі шкоду у вигляді нестачі військового майна у розмірі 1976,19 гривні.
Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) від 29.03.2025 № 157 «Про результати службового розслідування» (далі – Наказ № 157) відповідача притягнуто до матеріальної відповідальності за шкоду завдану ним державі у вигляді нестачі військового майна в розмірі 1976,19 гривні.
Відтак позивачем було дотримано порядок проведення службового розслідування, за результатами якого належними доказами було підтверджено факт заподіяння відповідачем шкоди.
У разі звільнення особи, притягнутої до матеріальної відповідальності, зі служби або у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби, відшкодування завданої шкоди здійснюється в судовому порядку в разі відмови особи від її добровільного відшкодування або в іншому встановленому законом порядку (стаття 12 Закону № 160-ІХ).
Згідно з наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 22.02.2025 № 59 відповідача звільнено з військової служби та з 22.02.2025 виключено зі списків особового складу і всіх видів забезпечення військової частини НОМЕР_1 .
За таких обставин, завдана відповідачем шкода підлягає стягненню в судовому порядку, і відповідні позовні вимоги підлягають задоволенню
Натомість необґрунтованими є позовні вимоги щодо стягнення відповідної шкоди на конкретний казначейський рахунок, оскільки позивач не надав будь-яких доказів, що саме вказаний рахунок належить позивачу, і що він є належним для зарахування відшкодування завданої майнової шкоди.
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ
Згідно з частиною другою статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведення експертиз.
Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача, який є суб`єктом владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягає.
Керуючись статтями 9, 22, 139, 238, 241-246, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 задовольнити частково.
2. Стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 вартість предметів військового майна, що отриманні у користування під час проходження військової служби, у розмірі 1976 (Одна тисяча дев`ятсот сімдесят шість) гривень 19 копійок.
3. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
5. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
6. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду.
7. Учасники справи:
позивач: військова частина НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_2 );
відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_4 ).
8. Повний текст рішення суду складений 03.02.2026.

Суддя В.Г.Ярощук