Справа №504/5231/25
Провадження №3/504/88/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
13.01.2026	с-ще Доброслав	

Суддя Доброславського районного суду Одеської області Жовтан П.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Березівського РВП ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Олександрівка Комінтернівського району Одеської області, громадянина України, освіта середня, одруженого, пенсіонера, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 15.11.2000р. Комінтернівським РВ УМВС України в Одеській області, ІПН НОМЕР_2 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

26.11.2025р. о 09:30 год. за адресою: Одеська область Одеський район с.Олександрівка вул.Шкільна, 2, у громадському місці, ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян, відповідальність за що передбачено ст.173 КУпАП.
В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що в той день по обіді він пішов на нейтральну територію, щоб зрубати два стовпця для домашніх потреб. До нього на мопеді під`їхала ОСОБА_2 і спитала чому він на її території рубає дерева, після чого вдарила його по обличчю, залишивши сліди пальців. Він її взяв за руку, повалив на землю, після чого зрозумів, що вона його провокує, відпустив її та пішов додому, а вона викликала співробітників поліції. Він підтверджує, що між ним та ОСОБА_2 сталася конфліктна ситуація, однак вважає, що вона його спеціально спровокувала.
В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що в той день вона побачила, що ОСОБА_1 пиляв дерева біля ділянки її матері, на що вона зробила йому зауваження. Однак ОСОБА_1 словесно образив її, почав висловлюватися нецензурною лайкою. Вона хотіла зняти це на телефон, однак ОСОБА_1 схопив її за волосся, внаслідок чого вона впала, почав душити. Вона стала кричати і подряпала його при намаганні висвободитися. Потім вона викликала поліцію.
Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснила, що вона не бачила обставин конфлікту, але, стоячи біля пам`ятнику поруч з Будинком культури, чула як між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 сталася лайка. Вони сварилися за городами, крики були сильні. Коли ОСОБА_1 йшов додому, то сказав дружині, що вб`є ОСОБА_2 . Потім біля магазину вона побачила ОСОБА_2 , на її шиї були червоні сліди. На її запитання ОСОБА_2 пояснила, що її душив ОСОБА_4 . Особисто вона вважає ОСОБА_4 конфліктним чоловіком, раніше він її побив, однак вони врегулювали це питання мирно.
Судом було здійснено виклик особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення - інспектора СРПП Березівського РВП ГУНП в Одеській області Бузовського АВ., разом із тим останній в судове засідання не з`явився, причину неявки не повідомив, про дату, час та місце проведення якого був сповіщений своєчасно, належним чином шляхом направлення відповідного листа.
На підставі викладеного, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних доказів.
Дослідивши і проаналізувавши докази по справі, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення доведена та підтверджується наступними матеріалами:
-даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №757752 від 26.11.2025р.;
-даними рапорту, зареєстрованого Березівського РВП ГУНП в Одеській області №10510 від 26.11.2025р.;
-заявою ОСОБА_2 від 26.11.2025р.;
-письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 26.11.2025р. та її показами, наданими в судовому засіданні;
-письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 26.11.2025р. та її показами, наданими в судовому засіданні;
-первинними письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 26.11.2025р., в яких він підтвердив обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення; 
Так, ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти. Дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися. Обстановка вчинення злочину є складовою об`єктивної сторони в даному правопорушенні і розуміється, як час, місце й інші умови, за яких вони відбуваються. Також важливою складовою є саме реальний результат хуліганських дій.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як протиправної поведінки проти громадського порядку та моральності від інших правопорушень проти особи.
Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді безпричинного порушення громадського порядку і спокою громадян, що супроводжується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву неповаги до суспільства та ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.
В судовому засіданні ОСОБА_1 фактично сам підтвердив вчинення ним відносно потерпілої ОСОБА_2 дій, які підпадають під ознаки ст.173 КУпАП. При цьому показання потерпілої ОСОБА_2 узгоджуються із показанням свідка ОСОБА_3 , іншими доками по справі.
Стосовно тверджень ОСОБА_1 про те, що ОСОБА_2 вдарила його по обличчю, провокувала його, суд звертає увагу на те, що по аналогії ст.337 КПК України, судовий розгляд у справах про адміністративне правопорушення проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, у зв`язку із чим, суд не надає правову оцінку діям ОСОБА_2 . При цьому ОСОБА_1 , вважаючи, що його права порушені мав право самостійно звернутися до правоохоронних органів.
Таким чином, у діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Відповідно до ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Суддя при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, тому суддя вважає необхідним застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ст.173 КУпАП. 
Згідно ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні про адміністративне правопорушення сплачується у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено стягнення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.23, 27, 33-35, 40-1, 283, 284 ч.1 п.1, 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя – 

ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1  визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що відповідає сумі 119 (сто дев`ятнадцять) грн.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір, ставка якого складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідає сумі 665 грн. 60 коп.

Відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП, штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш, як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити, що у випадку несплати накладеного штрафу у передбачений законом строк, може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Реквізити для сплати штрафу і судового збору розміщені на офіційному веб порталі «Судова влада» - https://km.od.court.gov.ua/sud1515/gromadyanam/zbir/ та https://km.od.court.gov.ua/sud1515/gromadyanam/tax/.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення та на неї може бути внесено подання прокурора у той же строк.

Суддя 	П. В. Жовтан