ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

03 грудня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 210/3271/25	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді  Білак С.В. (доповідач), суддів:  Ясенової Т.І., Чабаненко С.В.,  розглянувши в порядку письмового провадження  апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Металургійного районного суду міста Кривого Рогу від 09 червня 2025 року в адміністративній справі №210/3271/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1  звернувся до Металургійного районного суду міста Кривого Рогу з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якому просив: визнати протиправною і скасувати постанову про адміністративне правопорушення У/3477/24 від 15 квітня 2025 року, винесену  ІНФОРМАЦІЯ_3 , згідно якої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн. Провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.
Рішенням Металургійного районного суду міста Кривого Рогу від 09 червня 2025 року відмовлено у задоволені позовних вимог.
Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, просив скасувати рішення суду, яке на його думку прийняте з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, порушенням норм матеріального та процесуального права та прийняти нове рішення, яким задовольнити позов. 
В обґрунтування скарги зазначено, що позивач був викликаний повісткою до ІНФОРМАЦІЯ_5 та прибув за викликом 31.03.2025 року. В цей день о 15-30 годин щодо позивача складено протокол по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210-1 КУпАП. В протоколі позивач зазначив, що пояснення дасть під час розгляду справи та мав намір скористатися правовою допомогою.
Розгляд справи був призначений на 15.04.2025 в приміщенні МЕТАЛУРГІЙНО- ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що видана повістка.
Позивач прибути відповідач не міг, через хворобу та перебував на лікарняному з 14.04.2025 по 18.04.2025. У зв`язку із хворобою позивача 15.04.2025 адвокат Горбенко І.В. направила адвокатський запит № 920 від 15.04.2025 та повідомила про поважну причину неявки на розгляд справи, про зацікавленість позивача у розгляді справи та про наявність лікарняного. Також, протокол від 31.03.2025 не був виданий ОСОБА_1 , тому ознайомитися із доказами у справі захиснику не було можливим. Захисник просив запитом № 920 видати копію протоколу та відкласти розгляд справи.
Фактично постанова отримана позивачем 06 травня 2025 року без попереднього отримання протоколу та без дотримання вимог ст. 254, 256, 268, КУПАП України.
Таким чином, за відсутності позивача, без його пояснень, виданого протоколу, клопотань та надання йому правової допомоги, яке передбачено ст. 268 КУпАП, прийнято протиправну постанову У/3477/24 від 15 квітня 2025 року з порушенням процесуального порядку.
Щодо складу адміністративного правопорушення, скаржник зазначає, що  судом не вірно встановлені обставин справи. Оскільки позивач і представник позивача були облишені відповідачем у ознайомленні з доказами у справі, наданні пояснень та інших доказів у справі, позивач не зобов`язаний надавати інші докази, аніж ті що є до прийнятої постанови.
Докази позивач повинен був би надавати під час розгляду справи після ознайомлення зі змістом протоколу та безпосередньої участі у справі до прийняття оскаржуваної Постанови, але був облишений у зв`язку з порушенням відповідачем процесуального порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення.
Відповідач був належним чином повідомлений про хворобу позивача, не признаним дату та не викликав позивача для розгляду справи. Також, не видав копію протоколу для надання пояснень, чи доказів.
Суд дійшов хибного висновку, що позивачем до суду не надано витяг з ІКС «Оберіг» або із за стосунку РЕЗЕРВ+ відносно ОСОБА_1 , в яких були б наявні дані щодо звірки контактних даних та звірки даних при особистій явці, оскільки ці відомості потрібно було з`ясовувати під час прийняття оскаржуваної постанови уповноваженим органом, чим порушено відповідачем ст.ст.245, 251, 268 КУПАП України.
Також, постанова не була прийнята вчасно в дату 15 днів, як це передбачено КУПАП.
Скаржник зазначає, що суд не з`ясував, а відповідач не надав докази які саме персональні дані не уточним позивач. 
11.03.2025 позивач оновив мобільний застосунок Резерв+ та отримав підтвердження щодо наявності протиправного запису про порушення правил військового обліку в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Позивач жодних правил військового обліку не порушував, персональні дані та місце проживання не змінював, має актуальний військово-обліковий документ «Тимчасове посвідчення № 4/1563», де зазначено, що наступний переогляд 04.05.2027. Також, відповідно до п.60 Порядку, затвердженого Постановою 560 від 16.05.2024 - маючи статус відстрочки від призову на ВЛК направляється виключно за бажанням військовозобов`язаного.
Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому просив залишити її без задоволення, а рішення суду залишити без змін.
Відповідно до частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.
ОСОБА_1 перебуває на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Відповідно до електронного звернення Е1428061 до ВП № 2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області Рєзнік Є.О. вчинив правопорушення 15.02.2025, а саме не уточнив персональні дані (а.с.35).
Відповідно до Протоколу № 385 від 31.03.2025 року ОСОБА_1 станом на 31.03.2025 не виконав вимогу чинного законодавства та не оновив свої персональні дані.  ОСОБА_1 під особистий підпис роз`яснено зміст ст. 63 Конституції України та призначено розгляд справи на 15.04.2025 о 12-00 годин (а.с.31-33).
ІНФОРМАЦІЯ_7 31.03.2025 ОСОБА_1 повідомлено про його права та обов`язки (а.с.33).
15 квітня 2025 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 прийнято постанову № уп/3477/24 про накладення на ОСОБА_1 штрафу у сумі 17000,00 грн. у зв`язку із вчиненням ним адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП за викладених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин (а.с. 35-36).
Згідно постанови, військовозобов`язаний  ОСОБА_1 , 31.03.2025 о 15-30 год., посадовою особою ІНФОРМАЦІЯ_3 встановлено факт порушення вимог чинного законодавства військовозобов`язаним Закону України «Про оборону України» та абзацу 7 частини 3 статті 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», яким встановлено, що військовозобов`язані протягом   60 днів з дня набрання чинності Указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, зобов`язані уточнити свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем свого перебування або знаходження.
У зв`язку з зазначеним ОСОБА_1   притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та накладено штраф у розмірі 17000,00 грн.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до  статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -  КАС України), завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені  Конституцією  та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про оборону України» особливий період - це період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
Указом Президента України № 303/2014 від 17 березня 2014 року «Про часткову мобілізацію» оголошено про проведення часткової мобілізації, а отже з цього періоду в Україні діє особливий період.
Відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ в Україні введено воєнний стан. 
Відповідно до положень абзацу 2 частини 1 статті 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» від 21 жовтня 1993 року № 3543-XII (далі — Закон № 3543-ХІІ) громадяни зобов`язані з`являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, військовозобов`язані, резервісти Служби зовнішньої розвідки України - за викликом Служби зовнішньої розвідки України) для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період.
Згідно з частиною 3 статті 22 Закону №3543-ХІІ у редакції Закону України від 11 квітня 2024 року № 3633-IX (які набрали чинності 18.05.2024), під час мобілізації громадяни зобов`язані з`явитися:
військовозобов`язані та резервісти, які приписані до військових частин для проходження військової служби у воєнний час або до інших підрозділів чи формувань для виконання обов`язків за посадами, передбаченими штатами воєнного часу, - на збірні пункти територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки у строки, зазначені в отриманих ними повістках або мобілізаційних розпорядженнях;
резервісти, які проходять службу у військовому резерві, - до військових частин у строки, визначені командирами військових частин;
військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом керівників органів, в яких вони перебувають на військовому обліку;
військовозобов`язані, резервісти розвідувальних органів України - за викликом керівників відповідних підрозділів;
особи, які уклали контракти про перебування у резерві служби цивільного захисту, - за викликом керівників відповідних органів управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.
Інші військовозобов`язані протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, зобов`язані уточнити свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем свого перебування або знаходження.
Згідно з ч. 2 ст. 26 Закону № 3543-ХІІ   посадові особи, винні в порушенні законів України та інших нормативно-правових актів з питань мобілізаційної підготовки та мобілізації, а також громадяни за невиконання своїх обов`язків щодо мобілізаційної підготовки та мобілізації несуть відповідальність згідно із законом.
Так, правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни визначає Закон України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25 березня 1992 року № 2232-XII (далі — Закону № 2232-ХІІ).
За положеннями частини 10 статті 1 Закону № 2232-ХІІ Громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані:
уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки;
прибувати за викликом районного (об`єднаного районного), міського (районного у місті, об`єднаного міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі - відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, відповідного підрозділу розвідувальних органів України для оформлення військово-облікових документів, взяття на військовий облік, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів;
проходити медичний огляд згідно з рішеннями комісії з питань взяття на військовий облік, комісії з питань направлення для проходження базової військової служби або військово-лікарської комісії відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, закладів охорони здоров`я Служби безпеки України, а у Службі зовнішньої розвідки України, розвідувальному органі Міністерства оборони України чи розвідувальному органі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону, - за рішенням керівників відповідних підрозділів або військово-лікарської комісії Служби зовнішньої розвідки України, розвідувального органу Міністерства оборони України чи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону, відповідно;
проходити підготовку до військової служби, військову службу і виконувати військовий обов`язок у запасі;
виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.
Резервісти зобов`язані прибувати до військової частини, в якій вони проходять службу у військовому резерві, за викликом командира цієї військової частини.
Статтею 210-1 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.
Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо удосконалення відповідальності за порушення правил військового обліку та законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію» від 09 травня 2024 року №3696-IX (далі — Закон № 3696-ІХ), який набув чинності 19 травня 2024 року, стаття 210-1 КУпАП викладені в такій редакції:
«Порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію -
тягне за собою накладення штрафу на громадян від трьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб та громадських об`єднань - від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, -
тягне за собою накладення штрафу на громадян від п`ятисот до семисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб та громадських об`єднань - від однієї тисячі п`ятисот до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період -
тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб та громадських об`єднань - від двох тисяч до трьох тисяч п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.».
Відповідно до п. 3, додатку 2 до Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року № 1487, призовники, військовозобов`язані та резервісти за порушення правил військового обліку та законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, зіпсуття або недбале зберігання військово-облікових документів, яке спричинило їх втрату, притягуються до адміністративної відповідальності згідно із Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Пунктом 22 Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України № 560 від 16.05.2024 (далі – Порядок №560), встановлено, що резервісти та військовозобов`язані протягом 60 днів з дня набрання чинності Указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, зобов`язані уточнити свої облікові дані (адресу місця проживання, номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти (за наявності) та інші персональні дані) через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у районному (міському) територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем свого перебування або місцезнаходження чи відповідному підрозділі розвідувальних органів України, Центральному управлінні або регіональному органі СБУ.
Судом встановлено, що адміністративне стягнення накладено на позивача за не оновлення даних протягом наданих 60 діб з дня набрання чинності Закону України від 11 квітня 2024 року № 3633-IX (18.05.2024).
Адміністративне правопорушення, передбачене статтею 210-1 КУпАП, тобто порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, яке полягає, зокрема, у неявці за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки, не носить характеру триваючого, а є одноактним, вичерпується фактом неприбуття до певного місця у визначені дату та час.
Приведеним вище приписом Закону №3543-ХІІ встановлено обов`язок громадян -військовозобов`язаних протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, уточнити свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем свого перебування або знаходження.
Тобто, позивач мав уточнити данні з 18.05.2024 по 17.07.2024.
Суд зауважує, що явка позивача в будь-який інший день після 17.07.2024 утворить склад такого правопорушення. 
З огляду на це, днем вчинення правопорушення, передбаченого статтею 210-1 КУпАП, є день, коли позивачем не вчинені дії, які він повинен вчинити у визначений Законом строк.
Щодо наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Частиною першою статті 8 КУпАП визначено, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.
За приписами ч. 2 ст. 8 КУпАП, закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.
За змістом ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Стаття 280 КУпАП, встановлює обов`язок органу (посадової особи) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.
Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
На обов`язок доведення саме відповідачем як суб`єктом владних повноважень правомірності винесення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, правомірності та законності прийнятої постанови вказує Верховний Суд у постановах від 24.04.2019 (справа №537/4012/16-а), від 08.11.2018 (справа № 201/12431/16-а), від 23 жовтня 2018 року (справа № 743/1128/17), від 15.11.2018 (справа № 524/7184/16-а).
Як зазначалось, приписом Закону №3543-ХІІ встановлено обов`язок громадян -військовозобов`язаних протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, уточнити свої облікові дані через центри надання адміністративних послуг або електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки за місцем свого перебування або знаходження.
Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 не уточнив свої персональні дані станом на 31.03.2025 року у ІНФОРМАЦІЯ_3 , центрі надання адміністративних послуг або через застосунок «Резерв +».
Як вірно зазначено судом першої інстанції, саме на позивача покладено обов`язок щодо уточнення персональних даних перелічених як в пункті 22 «Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 р. № 560 так і підпункті 1 пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань проходження військової служби, мобілізації та військового обліку» та в строк 60 днів (з 18.05.2024), одним із трьох способів (ЦНАП, ТЦК та СП, застосунок РЕЗЕРВ+) а не на ТЦК та СП.
Позивача притягнуто до відповідальності не за не перебування на військовому обліку, а за не оновлення даних протягом наданих 60 діб. 
При цьому, судом встановлено та не заперечується сторонами, що на момент складання протоколу позивач вже перебував на військовому обліку.
Отже, позивач порушив вимоги законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, що передбачає адміністративну відповідальність за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП України.
Щодо посилання скаржник на порушення відповідачем порядку розгляду та притягнення до адміністративної відповідальності, колегія суддів зазначає наступне.
Колегія суддів вказує, що згідно з частиною 1  статті 8 КУпАП  особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.
Відповідно до ч. 1  ст. 38 КУпАП  адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього  Кодексу  підвідомчі суду (судді).
За положенням статті 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення в особливий період правопорушень, передбачених  статтями 210,  210-1  цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше одного року з дня його вчинення.
Відповідно до Примітки статті 210 КУпАП, положення  статей 210,  210-1  цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.
Верховний Суд у в постанові від 18 грудня 2019 року у справі № 158/286/17 зазначив: КУпАП не містить визначення поняття «триваюче правопорушення». Проте, як зазначено у листі Міністерства юстиції України від 02 серпня 2013 року №6802-0-4-13/11, в теорії адміністративного права триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його не повністю чи неналежним чином.
З правових висновків, викладених в п. 17, 18 постанови Верховного Суду від 03.05.2018 року по справі №487/2854/17,  Кодекс України про адміністративні правопорушення  не містить визначення поняття «триваюче» правопорушення. Проте, в теорії адміністративного права під триваючим правопорушенням розуміють тривале невиконання вимог правової норми у вигляді дії або бездіяльності. Характер триваючого правопорушення оцінюється судом в кожному конкретному випадку індивідуально. Верховний Суд у постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 804/401/17 зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.
Таким чином, оскаржувана постанова винесена в межах строків накладення адміністративного стягнення передбачених ст. 38 КУпАП.
Щодо складання протоколу, зазначає наступне. 
Відповідно до частини другої статті 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Разом із тим, КУпАП не встановлює жодних наслідків недотримання цього строку особою, яка склала протокол, а тому зазначене процесуальне порушення не тягне за собою протиправності винесеної постанови.
Відповідно до статті 258 КУпАП, протокол не складається у разі вчинення в особливий період адміністративних правопорушень, передбачених  статтями 210,  210-1  цього Кодексу, розгляд яких віднесено до компетенції територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, Центрального управління або регіональних органів Служби безпеки України (у частині правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України), якщо особа не з`явилася без поважних причин або не повідомила причину неприбуття на виклик територіального центру комплектування та соціальної підтримки, Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце виклику, та за наявності у територіального центру комплектування та соціальної підтримки, Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України підтвердних документів про отримання особою виклику.
Так чинний КУпАП не містить приписів щодо визначення відповідальної особи на складання протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 210-1 КУпАП.
Наказом Міністерства оборони України від 01.01.2024 року №3 затверджено Інструкцію зі складання територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки протоколів та оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення.
Відповідно до вказаної Інструкції, протокол складає уповноважена посадова особа територіального центру комплектування та соціальної підтримки щодо особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Протокол підписується уповноваженою посадовою особою, яка його склала, та особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. За наявності свідків протокол може бути підписано також і цими особами.
Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 31.03.2025 під особистий підпис був повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП (а.с.33).
Так, 31.03.2025 року ОСОБА_1 був в приміщенні ОРТЦК та був присутній при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, що підтверджується його особистим підписом в протоколі № 385 від 02.04.2025 (а.с.31).
На час прийняття постанови № уп/3477/24 від 15.04.2025 про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП позивач був обізнаний про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та його було сповіщено про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.
Таким чином, оскільки у матеріалах справи наявна інформація про те, що позивач був своєчасно поінформований про дату, час та місце розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, посилання  позивача про порушення відповідачем порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення та, відповідно, порушення права позивача на захист, не знайшло свого підтвердження.
Щодо посилання скаржника на клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою ОСОБА_1 колегія суддів зазначає наступне.
Адвокатом Горбенко І.В. на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_8 15 квітня 2025 року було скеровано адвокатський запит, в якому зазначено, що ОСОБА_1 захворів з 14.04.2025 по 17.04.2025 та просила перенести розгляд справи на іншу дату, однак на підтвердження даного факту до адвокатського запиту не надано копій медичних документів (виписки з мед закладу, довідку про тимчасову непрацездатність, електронне направлення) (а.с.11-12).
Зазначений адвокатський запит ІНФОРМАЦІЯ_9 було отримано та зареєстровано 16.04.2025, про що свідчить наявна на лицьовій стороні запиту відмітка (а.с. 40-41).
Отже станом на день винесення постанови 15.04.2025 ІНФОРМАЦІЯ_3 не було отримано клопотання про перенесення розгляду справи.
З урахуванням наведеного, постанова винесена уповноваженою на те посадовою особою згідно з положеннями статті 235 КУпАП, тому при прийнятті постанови у справі про адміністративне правопорушення посадова особа діяла в межах повноважень, визначених Законом.
На підставі наведених вище обставин, суд приходить до висновку, що постанова начальника ІНФОРМАЦІЯ_5 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП № уп/3477/24 від 15 квітня 2025 є правомірною та підстави для її скасування відсутні.
Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції судового рішення.
Статтею 316 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому при таких обставинах апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду без змін.
Керуючись статями 271, 272, 286, 309, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Металургійного районного суду міста Кривого Рогу від 09 червня 2025 року в адміністративній справі №210/3271/25 - залишити без задоволення.
Рішення Металургійного районного суду міста Кривого Рогу від 09 червня 2025 року в адміністративній справі №210/3271/25  - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена у касаційному порядку до Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду.   
   
Головуючий - суддя                                                                      С.В. Білак 

                               суддя                                                                      Т.І. Ясенова 

                               суддя                                                                      С.В. Чабаненко