Справа № 191/5906/24
Провадження № 2/191/2235/24 

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України

26 січня 2026 року м. Синельникове 
Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді – Порошиної О.О.
за участю секретаря – Будакової Х.Б.
розглянувши згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксації судового засідання технічними засобами, у відкритому судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, в залі суду м. Синельникове цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Синельниківської міської ради про продовження строків прийняття спадщини, - 
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 47 років помер батько позивача, ОСОБА_2 , про що 12.12.2023 року складено відповідний актовий запис про смерть за № 490. Даний факт підтверджується Свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 . Внаслідок смерті, ОСОБА_2 , відкрилася спадщина. На день смерті ОСОБА_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Даний факт підтверджується Витягом з реестру територіальної громади про зареєстрованих осіб. З приводу оформлення спадщини після смерті свого батька позивач звернувся до Першої Синельниківської державної нотаріальної контори. 29.05.2024 року державним нотаріусом позивачу було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину на майно спадкодавця, оскільки він у встановлений строк, передбачений ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини і документів про фактичне прийняття спадщини не надав. Тому позивачу було рекомендовано звертатись до суду. Даний факт підтверджується Постановою про відмову у вчинені нотаріальної дії. Але в той же час, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було передбачено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. І лише 29.06.2022 року до постанови КМУ від 28 лютого 2022 року №164 були внесені зміни згідно з Постановою КМУ № 719 від 24.06.2022, після яких пунктом 3 встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Тому позивач, розуміючи для себе, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється, звернувся до нотаріальної контори вважаючи, що діє у відповідності до вимог чинного законодавства, керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Але нотаріусом було відмовлено, оскільки декілька разів відбулися зміни про які позивач не знав. На теперішній час Постановою Кабінету Міністрів України від 9 травня 2023 року № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було виключено. Крім того, слід зазначити що позивач проходить службу в Збройних Силах України, призваний за мобілізацією з 25,12.2022 року на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 року №69. Даний факт підтверджується військовим квитком серії НОМЕР_2 . Батько позивача помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , шестимісячний строк сплинув 23.05.2024 року, звернувся позивач до нотаріуса 29.05.2024 року. Згідно правової позиції Верховного Суду у складі колегії судців Першої судової палати Касаційного цивільного суду № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення позовних вимог.
Просить суд визнати причини пропуску ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , строку для прийняття спадщини поважними. Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .
До початку проведення судового засідання представником позивача ОСОБА_3 надано суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи без його участі, не заперечуєж проти заочного розгляду справи.
Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, відзиву не надали.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв`язку з тим, що позивач не заперечує проти розгляду справи по суті за відсутності відповідача, суд з його згоди ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. 
Згідно ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.12).
Позивач, звернувшись до державного нотаріуса Першої синельниківської державної нотаріальної контори, з питання оформлення спадщини після смерті батька, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.05.2024, що він пропустив строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
Державним нотаріусом Першої синельниківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Монич Н.Д. було надано копію спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , яку було оглянуто в судовому засіданні.
Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина 1 та 2 статті 1220 ЦК України).
Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця.
Частиною 1 та 2 статті 1269 ЦК Українипередбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України).
Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначеністаттею 1272 ЦК України. Відповідно до частини 1статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленогостаттею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України у п.24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.
Під час розгляду цих справ суди перевіряють наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця в державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса в учиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина 3 статті 1272 ЦК України).
Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини на думку суду є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320 цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкове майно, то правові підстави доля встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні».
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).
Звертаючись до суду із цим позовом, позивач зазначив, що проходить військову службу в ЗСУ з 25 грудня 2022 р., крім того, позивач зазначає, що відповідно до постанови КМУ №164 від 28 лютого 2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», він вважав, що на час дії воєнного стану перебіг строку на прийняття спадщини зупиняється.
Згідно Постанови КМУ від 06 березня 2022 року № 209 «Про деякі питання реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164», вказану постанову № 164 доповнено п. 3, який передбачав наступне: «Установити, що на час дії воєнного стану перебіг строку на прийняття спадщини зупиняється».
Отже, зазначена вище постанова КМУ та введення воєнного стану давали підстави позивачу сподіватись, що після закінчення дії воєнного стану, він матиме змогу звернутись до нотаріуса та безперешкодно отримати спадщину.
У зв`язку з внесенням змін постановою КМУ «Про несення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» від 24.06.2022 року № 719 внесено зміни до постанови КМУ № 164 та визначено що перебіг строку на прийняття спадщини або відмови на її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 10 місяців.
Пізніше, 31 січня 2023 року оприлюднено постанову Верховного Суду в справі 676/47/21 якою надаючи оцінку п. 3 постанови КМУ №164, останній вважає, що вона суперечить статтям 1270, 1272 Цивільного кодексу України, а тому не підлягає застосуванню. Судом зроблено висновок, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини і такі строки не можуть змінюватись постановами КМУ.
Тобто позивачу після введення воєнного стану, через об`єктивні причини, законодавством було спочатку гарантовано зупинення перебігу строку на прийняття спадщини через прийняття відповідної постанови КМУ, пізніше такий строк було продовжено, а потім рішенням Верховного Суду визнано, що попередні акти КМУ про зупинення та продовження строку на прийняття спадщини фактично не підлягають застосуванню через те, що такі суперечать вищому нормативно-правовому акту.
Аналіз наведених причин пропуску строку для прийняття спадщини та обставин справи в їх сукупності дає підстави для визнання таких причин в контексті положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України поважними, оскільки вони об`єктивно унеможливили подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини за місцем її відкриття та реалізацію ним передбаченого і гарантованого законом права на спадкування в межах встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини.
Окрім того, суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.
Отже, на думку суду, строк тривалістю три місяці є достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.
За таких обставин, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 81, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1221, 1272 ЦК, суд, - 
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги задовольнити.
Визнати причини пропуску ОСОБА_1 , строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 поважними.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя	  	О.  О.  Порошина