ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 грудня 2025 року
м. Харків
справа № 755/6177/23
провадження № 22-ц/818/4390/25
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого –                Пилипчук Н.П.,
суддів –                        Маміної О.В, Яцини В.Б.,
за участю секретаря –        Львової С.А.,
учасники справи:
позивач –  Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк»,
відповідач –  ОСОБА_1 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , на рішення Київського районного суду м. Харкова від 12 червня 2025 року в складі судді Муратової С.О.
в с т а н о в и в:
У травні 2023 року Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Позовна заява мотивована тим, що 10.11.2020 на підставі заяви про приєднання до договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування №291003339 від 10.11.2020, АТ «Перший Український Міжнародний Банк» ОСОБА_1 відкрито поточний рахунок у форматі IBAN: № НОМЕР_1 , у валюті гривня, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки.
10.11.2020 до поточного рахунку на ім`я відповідача випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa International: Visa Rewards Pay Wave № НОМЕР_2 .
Зазначило, що 24.09.2022 на рахунок відповідача помилково зараховані кошти в розмірі 170232,09 грн, замість правильної суми коштів 1702,27 грн, за чотирма операціями переказів з-за кордону на загальну суму 192 305,18 малагасійських аріарі (MGA), з конвертацією цих коштів в гривні.
Отже, різниця між 170 232,09 грн та 1 702,27 грн, яка становить 168 529,78 грн, є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем, з яких 166838,01 грн не повернуті відповідачем та становлять суму боргу відповідача.
Посилалося на те, що по усім переказам з-за кордону, що здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу.
Помилка в розрахунках обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5, який є частиною програмного забезпечення процесингового центру АТ «ПУМБ», неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими.
Необхідність відокремлення двох останніх цифр суми транзакції комою від решти суми валютної транзакції MGA пояснюється тим, що мінімальною одиницею MGA є один сантим, що становить одну соту (1/100) валюти малагасійський аріарі (MGA). Якби програмні компоненти, що визначають «параметр експоненти», були реалізовані належним чином, останні дві цифри були б позначені як сантими, в результаті чого на рахунки отримувачів були б зараховані коректні суми транзакцій. Натомість, до моменту виявлення та усунення проблеми, на рахунки отримувачів були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути зараховані.
Наявність вищевказаної помилки в Програмі ТМ, що використовується АТ «ПУМБ» для управління транзакціями за платіжними картками, яка належить компанії Euronet USA, LLC та підтримується нею, підтверджується листом компанії Euronet.
Таким чином, внаслідок помилки в Програмі ТМ, яка полягає у неправильно визначеному «параметрі експоненти», за чотирма переказами, що були зараховані на рахунок відповідача, за базу розрахунку при їх конвертації у валюту рахунку (долар США) було використано загальну суму у валюті малагасійський аріарі, збільшену в 100 разів, а саме 19 230 518,00 MGA, замість дійсної суми переказу 192 305,18 MGA.
Оскільки перекази були ініційовані у валюті малагасійський аріар (MGA), а валютою розрахунків між учасниками МПС Visa є долари США, МПС Visa здійснила перерахунок переказів у долари США. У зв`язку з тим, що валютою рахунку відповідача, що був вказаний платником для зарахування переказів, є гривня, була здійснена конвертація суми переказу з доларів США у валюту рахунку (гривня), відкритого в АТ «ПУМБ». При цьому, проведення конвертації валют за переказом з-за кордону відбувалось виключно за курсами, встановленими МПС Visa, що направлялися банку, на встановлення яких банк не впливає.
Крім того, згідно з інформацією, наведеною МПС Visa у своєму листі-відповіді від 02.02.2023 на лист - запит АТ «ПУМБ» щодо реквізитів платіжних операцій з переказу коштів з використанням платіжних інструментів (платіжних карток) Visa International у валюті малагасійський аріарі (MGA), що були виконані з конвертацією у валюту розрахунку з МПС Visa International (USD).
Наведені дані, отримані від МПС Visa, достеменно підтверджують, що чотири перекази з використанням реквізитів платіжної картки відповідача НОМЕР_2 , ініційовані платником 24.09.2022 о 16:10:31, 24.09.2022 о 17:05:47, 24.09.2022 о 20:54:06 та 24.09.2022 о 20:54:09, на суму загальну 192 305,18 MGA, а не на суму 19 230 518,00 MGA, що є помилковою.
Від МПС Visa АТ «ПУМБ» за даними чотирма переказами отримано лише 46,55 доларів США, що за курсом подальшої конвертації становило 1 702,27 грн, що значно менше загальної суми 170 232,09 грн, яка зарахована на рахунок відповідача за цими чотирма переказами внаслідок рахункової помилки.
Згідно з випискою по рахунку відповідача після помилкового зарахування грошових коштів на рахунок відповідача, ним здійснювалися видаткові операції.
Після виявлення помилкового зарахування грошових коштів на рахунки отримувачів у стократному розмірі від ініційованої суми переказів та здійснення отримувачами видаткових операцій понад суму залишку власних коштів на рахунку, АТ «ПУМБ» здійснено корегування помилкового зарахування коштів по операціям у валюті малагасійський аріар (MGA), у тому числі щодо рахунку відповідача, на якому 26.09.2022 утворилась заборгованість за технічним (несанкціонованим) овердрафтом у розмірі 166 838,01 грн.
Листом від 28.10.2022 за вихідним №КНО-951 АТ «ПУМБ» з метою досудового врегулювання спору направив відповідачу вимогу про сплату заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом, яку отримано відповідачем 04.11.2022.
04.01.2023 на адресу Банку від відповідача надійшов лист від 22.12.2023 щодо роз`яснення підстав виникнення заборгованості за несанкціонованим овердрафтом, викладених у вимозі №KHO-951 від 28.10.2022, на який АТ «ПУМБ» було надано відповідь за вихідним №KHO-33/40065 від 13.01.2023 з роз`ясненням підстав виникнення заборгованості за несанкціонованим овердрафтом, що отримана відповідачем.
Станом на дату звернення АТ «ПУМБ» до суду безпідставно отримані відповідачем грошові кошти у розмірі 166 838,01 грн у добровільному порядку АТ «ПУМБ» не повернуто.
Просило стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 166 838,01 грн, вирішити питання щодо судових витрат.
Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 12 червня 2025 року позовну заяву Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» – задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 166838,01 грн; стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» витрати по сплаті судового збору у розмірі 2684,00 грн.
Не погоджуючись з рішенням суду  ОСОБА_1 через свого представника подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
Апеляційна скарга мотивована тим, що у провадженні Верховного Суду перебуває справа № 758/3016/23, де сторони ідентичні, а предмет спору - визнання неправомірності нарахування овердрафту у розмірі 166 838 грн - прямо впливає на обґрунтованість позовних вимог у цій справі. Ухвалою Верховного Суду від 03.09.2024 відкрито касаційне провадження, і остаточне вирішення цієї справи ще не набрало законної сили. Суд першої інстанції, відмовивши у зупиненні провадження у справі неправильно витлумачив наслідки відкриття касаційного провадження у справі № 758/3016/23 та не врахував правову значущість майбутнього рішення Верховного Суду. Це процесуальне порушення є істотним, оскільки могло вплинути на правильність ухваленого судового рішення по суті, зумовило розгляд справи за відсутності преюдиційного рішення касаційної інстанції у взаємопов`язаній справі, і таким чином - порушило принципи змагальності, правової визначеності та ефективного захисту прав сторін. Здійснюючи платіжні операції по власному поточному рахунку не порушив умови договору та вимоги чинного законодавства, а відповідні видаткові платіжні операції здійснювалися в межах платіжного ліміту та наявних власних коштів на рахунку. Не можна вважати помилковим переказ, який здійснено з рахунку належного платника на рахунок належного отримувача, навіть за рахунок власних коштів банку. Банк має надати належні докази наявності технічної помилки та відповідні, передбаченні чинним законодавством України, документи для законного списання коштів з рахунку клієнта банку. Матеріалами справи підтверджено, що кошти на картковий рахунок позивача № НОМЕР_3 були зараховані у сумі 168 529,78 грн, а тому, в момент проведення видаткових платіжних операцій на суму 166 838,01 грн позивач правомірно розраховував, що зараховані кошти доступні йому для використання в порядку визначеному ч.1 ст. 1072 ЦК України, ст. 46 Закону № 1591-IX та положеннями договору. Відтак, висновки про виникнення несанкціонованого овердрафту не відповідають фактичним обставинам та суперечить договору, оскільки договором не передбачено можливість здійснення платежів з рахунка клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів, а картковий рахунок відповідача є дебетовим без кредитного ліміту.

11 вересня 2025 року засобами поштового зв`язку та 12 вересня 2025 року за допомогою системи «Електронний суд» Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» подало відзив на апеляційну скаргу, в якому вважало рішення суду законним, а апеляційну скаргу необґрунтованою. При цьому посилалось на те, що фактично по даним спірним переказам відповідача маємо ситуацію, коли він особисто ініціював їх через свій акаунт в онлайн-сервісі «TranserGo» на власний рахунок у банку та отримав зарахування у 100 разів більше внаслідок наявної рахункової помилки в Програмі ІТМ. Тобто, наявність вказаної помилки, яка була усунена АТ «ПУМБ» після її встановлення, стала подією, скориставшись якою відповідач безпідставно набув майно, що належить банку. Таким чином, після надходження помилково зарахованих коштів на поточний рахунок відповідача, протягом 2-ох годин після їх надходження, відповідачем ініційовано видаткові платіжні операції на всю суму помилково зарахованих коштів. З огляду на те, що після помилкового надлишкового зарахування банком на рахунок відповідача коштів ним було здійснено видаткові платіжні операції понад суму залишку власних коштів (активів), тобто видаткові операції були здійснені відповідачем не за рахунок власних активів, а за рахунок коштів Банку, то після виявлення помилки Банк здійснив корегування за помилковими зарахуваннями коштів по спірним переказам, так як власний актив відповідача на його рахунку станом на момент здійснення корегувань був відсутнім. Таким чином, після здійснення відповідачем видаткових платіжних операцій понад суму залишку власних коштів, що в подальшому призвело до виникнення несанкціонованого овердрафту, оскільки відповідач не повернув належні позивачу кошти. Наявність вказаної помилки, яка була усунена АТ «ПУМБ» після її встановлення, стала подією, скориставшись якою, відповідач безпідставно набув майно, що належить банку.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу  ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення, рішення суду – залишити без змін.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що на підставі Заяви № 291003339 про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 10.11.2020, АТ «ПУМБ» відкрито ОСОБА_1 поточний рахунок у форматі IBAN: НОМЕР_1 у валюті гривні, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки (а.с.99 том 1).
Згідно Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, затвердженої Рішенням правління АТ «ПУМБ» протоколом №827 від 22.10.2020, картковий рахунок – поточний рахунок, платіжні операції за яким можуть здійснюватися з використанням карток із додержанням вимог законодавства України та цього договору. Несанкціонований овердрафт – заборгованість клієнта перед банком, що не була обумовлена договором, не є прогнозованою в розмірі та за часом виникнення та яка виникає внаслідок здійснення клієнтом видаткових операцій з карткового рахунку на суму, що перевищує встановлений банком розмір платіжного ліміту (а.с.13-25 том 1).
До поточного рахунку на ім`я ОСОБА_1 було випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa International: Visa Rewards Pay Wave № НОМЕР_2 .
Відповідно до виписки по особовому рахунку ОСОБА_1 IBAN: НОМЕР_1 з 01.01.2022 по 31.12.2022:
24.09.2022 нараховано 4797,79 грн. – надходження коштів в рамках сервісу МПС Visa International: Visa Money Transfer Fast Funds;
24.09.2022 нараховано 70042,31 грн. – надходження коштів в рамках сервісу МПС Visa International: Visa Money Transfer Fast Funds;
25.09.2022 нараховано 29498,02 грн. – перекази Visa Money Transfer; (по карті *8266); TRAN*Zaporozhskyi YevgeVisa Direct LT;
25.09.2022 нараховано 65893,97 грн. – перекази Visa Money Transfer; (по карті *8266); TRAN*Zaporozhskyi YevgeVisa Direct LT (а.с.100-103 том 1).
Згідно звіту по транзакціях з використанням/без використання БПК, що були випущені до рахунку НОМЕР_1 (.UAH) в валюті UAH, обслуговується в відділенні ПУМБ «РЦ В М. КИЇВ», власник рахунку ОСОБА_1 за період з 01.01.2022 по 31.12.2022, операцій по рахунку з використанням картки Visa Rewards Pay Wave № НОМЕР_2 :
24.09.2022 о 16.10 год. нараховано 5420,02 MGA – 4797,79 грн. – ОС VB2 TRAN*Zaporozhskyi YevgeVisa Direct LT;
24.09.2022 о 17.05 год. нараховано 79124,41 MGA – 70042,31 грн. – ОС VB2 TRAN*Zaporozhskyi YevgeVisa Direct LT;
24.09.2022 о 20.54 год. нараховано 74437,93 MGA – 65893,97 грн. – ОС VB2 TRAN*Zaporozhskyi YevgeVisa Direct LT;
24.09.2022 о 20.54 год. нараховано 33322,82 MGA – 29498,02 грн. – ОС VB2 TRAN*Zaporozhskyi YevgeVisa Direct LT (а.с.104-110 том 1).
17.01.2023 заступник Голови Правління АТ «ПУМБ» звернувся із запитом до Голови Представництва Visa International Services Association, в якому просив надати реквізити платіжних операцій переказу коштів з використанням платіжних інструментів (платіжних карток) МПС Visa International у валюті малагасійський аріарі (MGA), що були виконані з конвертацією у валюті розрахунку з МПС Visa International (USD) з метою подальшого зарахування коштів за такими переказами на поточні рахунки клієнтів АТ «ПУМБ», до яких емітовані платіжні картки, у наступному форматі, зокрема: ОСОБА_1 , ПІН НОМЕР_4 , унікальний номер транзакції у VisaNET: 74871122267000130372064, 74871122267000140500969, 74871122267000171093462, 74871122267000171093769, номер платіжної картки НОМЕР_2 , 24.09.2022 о 16.10 год., 17.05 год., 20.54 год., 20.54 год. (а.с.123-130 том 1).
02.02.2023 представником Visa International Services Association надано відповідь на запит АТ «ПУМБ», в якому надано реквізити платіжних операцій переказу коштів з використанням платіжних інструментів (платіжних карток) МПС Visa International у валюті малагасійський аріарі (MGA), що були виконані з конвертацією у валюті розрахунку з МПС Visa International (USD) з метою подальшого зарахування коштів за такими переказами на поточні рахунки клієнтів АТ «ПУМБ», до яких емітовані платіжні картки, зокрема: унікальний номер транзакції у VisaNET: 74871122267000130372064, 74871122267000140500969, 74871122267000171093462, НОМЕР_5 , номер платіжної картки НОМЕР_2 , 24.09.2022 о 16.10 год., 17.05 год., 20.54 год., 20.54 год., валюта транзакції - MGA, сума у валюті транзакції – 5420,02, 79124,41, 74437,93, 33322,82, валюта розрахунку з МПС Visa International – USD, сума, що була зарахована на рахунок АТ «ПУМБ» від МПС Visa International у валюті рахунку – 1,31 USD, 19,15 USD, 18,02 USD, 8,07 USD відповідно (а.с.131-138 том 1).
Згідно копії листа від 26.01.2023 компанії Euronet USA LLC, в Програмі ІТМ, яка є частиною програмного забезпечення процесингового центру банку, було виявлено, що програмні компоненти, які визначають «параметр експоненти», в програмному забезпеченні ІТМ, який визначає скільки цифр у кінці суми транзакції мають бути відокремлені комою, не були реалізовані. Відповідно, у параметрі «параметр експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції, позначаючи ці цифри як сантими. Це призвело до помилок у розрахунках, еквівалентних стократному перевищенню фактичної суми, яка мала бути оброблена. Необхідність відокремлення двох останніх цифр суми транзакції комою від решти суми валютної транзакції MGA пояснюється тим, що мінімальною одиницею MGA є один сантим, що становить одну соту (1/100) валюти малагасійський аріарі (MGA). Якби програмні компоненти, що визначають «параметр експоненти», були реалізовані належним чином, останні дві цифри були б позначені як сантими, в результаті чого на рахунки отримувачів, відкритих в АТ «ПУМБ», були б зараховані коректні суми транзакцій. Натомість, до моменту виявлення та усунення проблеми, на рахунки отримувачів були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути зараховані (а.с.142 том 1).

Як вбачається з наявного в матеріалах справи висновку Комісії з розслідування інциденту операційного ризику, що була створена на підставі наказу голови правління АТ «ПУМБ» від 30.09.2022, з числа працівників АТ «ПУМБ», комісією було проведено розслідування інциденту щодо безпідставного отримання клієнтами банку в період з 04 серпня по 24 вересня 2022 року надлишкових коштів по миттєвих переказах у валюті 969 (малагасійський аріарі) з використанням розрахункової помилки у платіжній системі, що призвело до фінансових втрат банку.
Згідно з висновком комісії з розслідування інциденту операційного ризику помилка у системі виникла в 2005 році після отримання релізу системи від вендора «Euronet USA LLC», який взаємодіє на підставі ліцензійного договору з AT «ПУМБ» на програмне забезпечення від 21.05.1997 № 35412 та додаткових угод до нього. Ліцензійний договір АТ «ПУМБ» з «Euronet USA LLC» (США) на програмне забезпечення від 21.05.1997 та додаткові угоди до нього не передбачають відповідальності вендора за некоректність наданих релізів системи, у зв`язку з чим відсутня можливість пред`явлення претензії. Повернення АТ «ПУМБ» надлишково зарахованих внаслідок інциденту коштів можливе шляхом претензійно-позовної роботи в рамках цивільного судочинства, шляхом витребування майна від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (а.с.115-121 том 2).
Відповідно до довідки AT «ПУМБ», курс 1 малагасійського аріарі (MGA) до долара США (USD) та курс 1 гривні (UAH) до долара (USD), на дату проведення спірних переказів 24.09.2022, 25.09.2022 становив: 1 малагасійський аріарі (MGA) дорівнював 0,000242071 доларів США (USD), а 1 гривня (UAH) дорівнювала 0,0273459 доларів США (USD) (а.с.114 том 2).
Після виявлення помилкового зарахування грошових коштів на рахунки отримувачів у стократному розмірі від ініційованої суми переказів та здійснення отримувачами видаткових операцій понад суму залишку власних коштів на рахунку, АТ «ПУМБ» здійснено коригування помилкового зарахування коштів по операціям у валюті малагасійський аріарі (MGA), у тому числі по рахунку відповідача (а.с.100-103 том 1).
Листом від 28.10.2022 за вих. № КНО-951 АТ «ПУМБ» направило ОСОБА_1 вимогу про сплату заборгованості за несанкціонованим овердрафтом у розмірі 166838,01 грн. (а.с.179 том 1).

У частині першій статті 4 ЦПК України зазначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).
Відповідно до норм статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).
Згідно з частинами першою, другою статті 1212 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18) та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19) зроблено висновок, що предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.
Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).
Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на цій підставі тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.
Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.
Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення статті 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.
Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідносин і їх юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.
Згідно з частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 11, частинами першою, другою статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. 
Зобов`язання виникають з підстав, установлених статтею 11 цього Кодексу.
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша статті 526 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші.
Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Тлумачення положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частини першої статті 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей).
Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в незаборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України.
У той самий час сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідним є встановлення факту їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору.
Подібний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 24 лютого 2021 року у справі № 912/2601/19, від 26 травня 2021 року у справі № 202/7994/17-ц, від 10 квітня 2024 року у справі № 183/5849/23 (провадження № 61-18393св23).
Матеріали справи свідчать про те, що 24.09.2022 банком на рахунок відповідача були помилково зараховані грошові кошти в розмірі  170232,09 грн, замість правильної суми коштів 1702,27 грн за чотирма операціями переказів з-за кордону на загальну суму 192 305,18 малагасійських аріарі (MGA), з конвертацією цих коштів в гривні.
По усім переказам з-за кордону, що були здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу.
Помилка в розрахунках була обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5 (далі за текстом - Програма ITM), який є частиною програмного забезпечення процесингового центру АТ «ПУМБ», було неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими.
Наявність вказаної помилки, яка була усунена АТ «ПУМБ» після її встановлення, стала подією, скориставшись якою, ОСОБА_1 безпідставно набув майно, що належить банку. 
Згідно зі статтею 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.
Отже, наявні всі обов`язкові умови для виникнення зобов`язання з безпідставного збагачення: набуття або збереження майна; набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою); відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи.
Таким чином, установивши, що на рахунок ОСОБА_1 банком помилково зараховано грошові кошти за чотирма переказами у стократному розмірі від ініційованої ним самим суми операції, а у подальшому ним за рахунком здійснено видаткові операції і не повернуто грошові кошти АТ «ПУМБ», незважаючи на направлені останньому вимоги, суд першої інстанції обґрунтовано вважав, що грошові кошти у розмірі 166 838,01 грн вважаються отриманими відповідачем безпідставно у розумінні статті 1212 ЦК України та є такими, що підлягає поверненню.
З огляду на викладене, суд першої інстанції з дотриманням вимог статей 89, 263-264, 382 ЦПК України повно та всебічно з`ясував обставини справи, надав належну правову оцінку доводам сторін, наданим ними доказам та дійшов правильного висновку про задоволення позову АТ «ПУМБ». 
Посилання ОСОБА_1 на безпідставну відмову у задоволенні його клопотань про зупинення провадження в даній справі до розгляду справи № 758/3016/23 за його позовом до АТ «ПУМБ» про визнання дій неправомірними та скасування нарахованої заборгованості, колегія суддів до уваги не приймає, оскільки матеріали даної справи дозволяють у повній мірі встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду, незалежно від результату розгляду справи № 758/3016/23. Суд має достатньо правових підстав для розгляду та вирішення по суті даної справи. З аналізу матеріалів справи слід дійти висновку, що вирішення позовних вимог у справі № 758/3016/23 не впливає на можливість розгляду даної справи, справи не пов`язані між собою, оскільки в них різні предмети позову. 
Крім того, з відкритих відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що постановою Верховного Суду від 12 листопада 2025 року у справі № 758/3016/23 постанову Київського апеляційного суду від 12 червня 2024 року в частині позовних вимог про визнання неправомірними дії щодо нарахування заборгованості змінено, виклавши її мотивувальну частину в редакції цієї постанови, постанову Київського апеляційного суду від 12 червня 2024 року в частині позовних вимог про зобов`язання скасувати незаконно нараховану заборгованість скасовано, мотивувальну частину рішення Подільського районного суду міста Києва від 15 вересня 2023 року в частині позовних вимог про зобов`язання скасувати незаконно нараховану заборгованість змінено, виклавши її в редакції цієї постанови, резолютивну частину рішення Подільського районного суду міста Києва від 15 вересня 2023 року в частині позовних вимог про зобов`язання скасувати незаконно нараховану заборгованість викладено в такій редакції: «Позовні вимоги ОСОБА_1 до АТ «ПУМБ» задовольнити частково, зобов`язано АТ «ПУМБ» перерахувати нараховану заборгованість як несанкціонований овердрафт в сумі 166 838,01 грн по рахунку IBAN НОМЕР_1 (картковий рахунок №   НОМЕР_6 ), що відкритий в АТ «ПУМБ» на ім`я ОСОБА_1 ». 
Таким чином, суму в розмірі 166 838,01 грн слід вважати як несанкціонований овердрафт, який виник у зв`язку із помилковим зарахуванням коштів на рахунок відповідача та відповідно є заборгованістю відповідача перед банком, що не була обумовлена договором. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок банка поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.
Вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з  характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.
Докази та обставини, на які посилається ОСОБА_1 в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми матеріального і процесуального права.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).
Оскільки судове рішення перевіряється в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія визнає, що судове рішення судом ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін.
Відповідно до статті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат за перегляд справи у апеляційному порядку не вбачається.
Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст.ст.381-384, 389 ЦПК України
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , – залишити без задоволення.
Рішення Київського районного суду м. Харкова від 12 червня 2025 року – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Головуючий                                                                Н.П. Пилипчук

Судді                                                                        О.В. Маміна

       В.Б. Яцина