Ярмолинецький районний суд Хмельницької області 
Справа № 689/207/26
1-кп/689/81/26

УХВАЛА

11 лютого 2026 року селище Ярмолинці

Ярмолинецький районний суд Хмельницької області:

у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання – ОСОБА_2 , 
прокурора – ОСОБА_3 , 
представника потерпілого – ОСОБА_4 , 
обвинуваченого – ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченого – адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Ярмолинці в режимі відео конференції обвинувальний акт у кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12025243000003708 від 16.12.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпрорудне Василівського району Запорізької області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , солдата резерву 3-го резервного взводу 102 запасної роти військової частини НОМЕР_1 , розлученого, на утриманні неповнолітня дитина, раніше не судимого,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, 

встановив:

В провадженні Ярмолинецького районного суду Хмельницької області перебуваєкримінальне провадження, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12025243000003708 від 16.12.2025 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом 2 цього Кодексу.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні подав до суду письмове клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 на 60 днів. В клопотанні зазначив, що ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Зокрема, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , судом встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Обрання іншого, більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не зможе забезпечити належну поведінку обвинуваченого ОСОБА_5 та може призвести до його переховування від суду і незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. А тому тримання обвинуваченого ОСОБА_5 , під вартою є єдиним, виключним і достатнім запобіжним заходом, який зможе забезпечити належну поведінку обвинуваченого на час судового розгляду справи. Беручи до уваги, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, тобто тяжкого злочину та існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, викладені в описовій частині цього клопотання, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти цим ризикам. Оскільки фактичні дані кримінального провадження та обставини, що характеризують особу обвинуваченого ОСОБА_5 не змінились, що в свою чергу свідчить про підвищену суспільну небезпеку обвинуваченого ОСОБА_5 , сторона обвинувачення вважає, що заявлені ризики не втратили актуальності та продовжують існувати. Таким чином, єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію ним вищенаведених ризиків, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор підтримав своє клопотання.
Представник потерпілого не заперечив щодо задоволення клопотання прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник – адвокат ОСОБА_6 , просили суд змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт. Обвинувачений повідомив, що в АДРЕСА_2 проживає близький знайомий його родичів і він зможе тимчасово перебувати у цьому житлі. 
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що клопотання прокурора слід задоволити та продовжити обвинуваченому ОСОБА_5  запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Судом встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який є тяжким злочином.
Так, 18 грудня 2025 слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком по 15 лютого 2026 року включно. Визначено заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 840 грн. 
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першої цієї статті, зокрема переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. 
Дослідивши матеріали справи, враховуючи доведеність прокурором обставин, зазначених у п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що виправдовують продовження запобіжного заходу - тримання під вартою, суд враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , і те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкодити кримінальному провадженні іншим чином, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені у судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Крім того, судом враховано вагомість наявних в матеріалах справи доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан здоров`я обвинуваченого, репутацію обвинуваченого.
Метою і підставою продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого і свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкодити кримінальному провадженні іншим чином.
Враховуючи, що за час тримання під вартою вказані ризики не зменшилися, суд приходить до висновку, що немає підстав для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який, а тому необхідно продовжити строк дії вказаного запобіжного заходу ОСОБА_5 на 60 днів, тобто до 11 квітня 2026 року включно.
Разом з тим, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. 
Отже, задовольняючи клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи відсутність доказів того, що злочин, у вчиненні якого він обвинувачується, не спричинив загибель людини, запобіжний захід у вигляді застави йому раніше не обирався і не був порушений, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Так, згідно вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_5 а також те, що він раніше не притягався до кримінальної відповідальності, є військовослужбовцем, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у мінімальному розмірі - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки:
- прибувати до Ярмолинецького районного суду Хмельницької області із встановленою періодичністю,
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, а саме: АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора або суду;
- повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває обвинувачений, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою. 
Підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт суд не вбачає, оскільки обвинувачений до мобілізації проживав за адресою: АДРЕСА_1 , і це його житло знаходиться на значній відстані від суду. Крім цього, обвинувачений та його захисник не надали суду жодних доказів, які б свідчили про можливість обвинуваченого знаходитися під домашнім арештом за адресою: квартира АДРЕСА_3 . Так, обвинувачений не зміг суду пояснити, хто є власником чи законним користувачем вказаного житла і на якій правовій підставі він має там проживати.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 183, 315, 331, 372 КПК України, 

постановив:

Клопотання прокурора задоволити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому  ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 11 квітня 2026 року включно.

Розмір застави визначити у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 66 560 грн. (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят гривень), яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на відповідний депозитний рахунок. 

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до Ярмолинецького районного суду Хмельницької області із встановленою періодичністю,

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме: АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Ярмолинецький районний суд Хмельницької області. 

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. 

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя      ОСОБА_1