ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Симона Петлюри, 16/108, м. Київ, 01032, тел. (044) 235-95-51, е-mail: inbox@ko.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2025 р.  м. Київ Справа № 911/786/25 

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108 
Господарський суд Київської області 

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., секретар судового засідання Костюк А.С., розглянув матеріали справи 
за позовом Фізичної особи-підприємця Сидоренка Івана Григоровича
АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 
до Макарівської селищної ради
08001, Київська область, Бучанський район, селище Макарів, вулиця Димитрія Ростовського, будинок 30, код ЄДРПОУ 04362183
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача
1) Державне агентство водних ресурсів України
01004, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, будинок 8
2) Бучанська районна державна адміністрація
08293, Київська область, Бучанський район, місто Буча, вулиця Інститутська, будинок 22, код ЄРДПОУ 44014159
3) Київська обласна державна адміністрація
01196, місто Київ, площа Лесі Українки, будинок 1, код ЄРДПОУ 00022533
за участі представників сторін:
позивача: Талько А.М., ордер на надання правничої допомоги серія АІ №1821817, посвідчення адвоката №001445 від 11.12.2024;
відповідача: Мудрак В.М, довіреність від 16.06.2024, паспорт НОМЕР_2 ;
третьої особи-1: не з`явився;
третьої особи-2: не з`явився;
третьої особи-3: не з`явився;
Обставини справи:
До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. №5015 від 04.03.2025) Фізичної особи-підприємця Сидоренка Івана Григоровича до Макарівської селищної ради про визнання укладеною додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки.
Позовні вимоги обґрунтовані ухиленням відповідача від завершення процедури поновлення договору оренди земельної ділянки від 30.04.2002, що був укладений між сторонами.
Судом встановлено, що позовна заява і додані до неї документи відповідають вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України.
Зважаючи на вказане, суд дійшов висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 10.03.2025 позовну заяву (вх.№5015 від 04.03.2025) Фізичної особи-підприємця Сидоренка Івана Григоровича до Макарівської селищної ради про визнання укладеною додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №911/786/25 за правилами загального позовного провадження; проведення підготовчого засідання у справі №911/786/25 призначено на 08.04.2025 о 14:20.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх.№2215/25 від 25.03.2025).
У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла відповідь на відзив (вх.№4422/25 від 02.04.2025).
08.04.2025 до Господарського суду Київської області на офіційну електронну адресу суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№ 2511/25 від 08.04.2025).
У судове засідання 08.04.2025 з`явився представник позивача, представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений судом.
За результатами розгляду клопотання відповідача про відкладення розгляду справи (вх.№ 2511/25 від 08.04.2025) суд дійшов таких висновків.
Вказане клопотання не підписано представником відповідача за допомогою електронного цифрового підпису (ЕЦП).
Відносини, які виникають у разі застосування ЕЦП та електронного документообігу, врегульовані Законом України "Про електронні довірчі послуги" та Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг" від 22.05.2003 № 851-IV та іншими підзаконними нормативно-правовими актами.
Положення закону надають ЕЦП статус аналогу власноручного підпису, створюють правову основу для застосування ЕЦП і здійснення юридично значущих дій шляхом електронного документообігу. Тобто, електронний підпис: засвідчує, що підписаний документ надходить від особи, яка його підписала; є гарантією того, що підписаний документ не зазнав корегування з боку третіх осіб; позбавляє особу, яка підписала документ, можливості відмовитися від зобов`язань, викладених у цьому документі.
Електронний цифровий підпис може використовуватись фізичними та юридичними особами - суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі.
Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги" (частина перша статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг").
Зважаючи на вказане, надіслане електронною поштою на офіційну електронну адресу суду клопотання відповідача про відкладення розгляду справи (вх.№ 2511/25 від 08.04.2025) не підписане, оскільки не скріплене електронним цифровим підписом у визначеному законодавством порядку, відтак, не відповідає вимогам частини 2 статті 170 Господарського процесуального кодексу України, отже, не підлягає розгляду в порядку частини 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України.
Також у підготовчому засіданні 08.04.2025 суд з`ясував необхідність залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державного агентства водних ресурсів України.
Відповідно до статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Суд відзначає, що враховуючий предмет спору, характер спірних правовідносин, відповідно до статті 5 Водного кодексу України, з огляду на спірне у справі питання можливої належності спірних у справі водних об`єктів до водних об`єктів загальнодержавного значення, суд дійшов висновку про те, що рішення суду в даній справі може вплинути на права та обов`язки Державного агентства водних ресурсів України, відтак, необхідно залучити його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 08.04.2025 продовжено строк підготовчого провадження у справі №911/786/25 на 30 днів, відкладено підготовче засідання у справі №911/786/25 на 13.05.2025 о 14:00, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державне агентство водних ресурсів України.
У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява (вх.№5195/25 від 17.04.2025) про долучення до матеріалів справи доказів направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів Державному агентству водних ресурсів України.
У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від третьої особи Державного агентства водних ресурсів України надійшли пояснення (вх.№5553/25 від 24.04.2025).
У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання (вх.№6359/25 від 12.05.2025) про відкладення підготовчого засідання.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшла відповідь (вх.№3182/25 від 12.05.2025) на письмові пояснення Державного агентства водних ресурсів України.
У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява (вх.№6349/25 від 12.05.2025) про надання доступу в електронному суді до матеріалів справи №911/786/25.
У підготовче засідання 13.05.2025 з`явились представники позивача та відповідача, представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання третя особа повідомлена судом.
У підготовчому засіданні 13.05.2025 представник позивача заявила усне клопотання про залишення без розгляду клопотання позивача (вх.№6359/25 від 12.05.2025) про відкладення підготовчого засідання.
Судом задоволено усне клопотання представника позивача про залишення без розгляду клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку із його відповідністю статтям 14, 42 Господарського процесуального кодексу України, про що постановлено ухвалу, без оформлення її окремим документом, із занесенням до протоколу судового засідання.
Відповідно до частини 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.
Зважаючи на предмет та підстави позову, необхідність визначення остаточного кола обставин, що підлягають встановленню у справі, з метою виконання завдань підготовчого провадження, відповідно до частини 1 статті 177, частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, на підставі частини 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про витребування у відповідача паспорту водного об`єкту – руслового ставка, що знаходиться на спірній земельній ділянці, яка передавалась в оренду за спірним договором.
Також у підготовчому засіданні 13.05.2025 суд з`ясував необхідність залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Бучанську районну державну адміністрацію та Київську обласну державну адміністрацію.
Відповідно до статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Суд відзначає, що враховуючий предмет спору, характер спірних правовідносин, з огляду на спірне у справі питання можливої належності спірного у справі водного об`єкту до водних об`єктів загальнодержавного значення, суд дійшов висновку про те, що рішення суду в даній справі може вплинути на права та обов`язки Бучанської районної державної адміністрації та Київської обласної державної адміністрації як органів, до повноважень яких відноситься розпорядження водними об`єктами загальнодержавного значення.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.
З метою надання сторонам можливості для повної реалізації своїх процесуальних прав та неможливістю вчинення всіх дій, визначених частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання у справі.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.05.2025 витребувано у відповідача паспорт водного об`єкту – руслового ставка, що знаходиться на спірній земельній ділянці, яка передавалась в оренду за спірним договором, продовжено позивачу строк подання відповіді на пояснення третьої особи, відкладено підготовче засідання до 17.06.2025 о 16:00, залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Бучанську районну державну адміністрацію та Київську обласну державну адміністрацію, зобов`язано позивача надіслати копію позовної заяви разом із додатками до неї третім особам, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Бучанській районій державній адміністрації та Київській обласній державній адміністрації, встановлено третім особам, якій не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Бучанській районній державній адміністрації та Київській обласній державній адміністрації строк для подання пояснень третьої особи, встановлено учасникам справи строк подання відповідей на пояснення третіх осіб.
У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява (вх.№6735/25 від 19.05.2025) про долучення до матеріалів справи №911/786/25 доказів направлення копії позовної заяви та доданих до них документів.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшли пояснення (вх.№3445/25 від 22.05.2025).
У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшли додаткові письмові пояснення (вх.№7586/25 від 03.06.2025).
У підготовче засідання 17.06.2025 з`явились представники позивача та відповідача, представники третіх осіб у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені судом.
У підготовчому засіданні 17.06.2025 судом, відповідно до пункту 15 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів при розгляді справи по суті, вчинено інші дії, передбачені частиною 2 статті 182 цього Кодексу, відповідно до обставин справи, у суду відсутні підстави для відкладення підготовчого засідання або оголошення у ньому перерви, сторонами не вказано про бажання реалізувати будь-які процесуальні права на цій стадії процесу, не заявлено клопотань про відкладення підготовчого засідання.
Згідно з частинами 2, 5 статті 185 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.06.2025 закрито підготовче провадження у справі №911/786/25, призначено справу до розгляду по суті на 22.07.2025 о 16:00.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№4729/25 від 22.07.2025).
Судове засідання з розгляду справи по суті 22.07.2025 не відбулось у зв`язку із оголошенням сигналу «повітряна тривога» у місті Києві у час, на який було призначено судове засідання.
Відповідно до розпорядження Голови Господарського суду Київської області №6-А від 19.07.2022 "Про порядок дій при оголошенні повітряної тривоги", у разі оголошення сигналу «повітряна тривога» суддям, працівникам апарату та відвідувачам суду необхідно негайно залишити приміщення суду та прослідувати до найближчого укриття, з урахуванням значного періоду повітряної тривоги, судове засідання не відбулось та фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснювалось.
З огляду на вказане, суд дійшов висновку про оголошення перерви у судовому засіданні до 21.08.2025 об 11:30.
Відповідно до частин 2, 3 статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою; повідомлення здійснюється шляхом вручення ухвали у порядку, передбаченому Господарського процесуального кодексу України для вручення судових рішень.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.07.2025 повідомлено учасників справи, що судове засідання з розгляду справи №911/786/25 по суті відбудеться 21.08.2025 об 11:30, за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108, у Господарському суді Київської області (зал судових засідань №2).
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшли пояснення (вх. № 5308/25 від 21.08.2025).
У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява про долучення доказів (вх. № 11486/2025 від 21.08.2025).
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів (вх.№ 5309/25 від 21.08.2025).
У судове засідання 21.08.2025 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи-3, представники третьої особи-1 та третьої особи-2 у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені судом.
У судовому засіданні 21.08.2025, за результатами розгляду клопотань позивача та відповідача про долучення доказів, суд, із занесенням до протоколу судового засідання, постановив ухвалу: 1. Про визнання поважними причин неподання цих пояснень та доказів у встановлений законом строк, у зв`язку з тим, що спірні обставини щодо яких подані ці документи були визначені як такі, що підлягають встановленню у справі, після закінчення відповідного процесуального строку. 2. Поновити процесуальний строк на подання додаткових пояснень та доказів. 3. Прийняти клопотання позивача про долучення доказів, що подано через систему "Електронний суд" 20.08.2025 (вх. №11486/25 від 21.08.2025) та додаткові пояснення відповідача, що подані у судовому засіданні, та долучити їх до матеріалів справи.
Враховуючи обставини справи, суд дійшов висновку про оголошення перерви у даному судовому засіданні до 02.10.2025 об 11:00, відповідно до частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.08.2025 повідомлено учасників справи №911/786/25, що судове засідання з розгляду справи по суті відбудеться 02.10.2025 об 11:00.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. №6156/25 від 02.10.2025).
У судове засідання 02.10.2025 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи-3, представники третьої особи-1 та третьої особи-2 у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені судом.
Враховуючи обставини справи, суд дійшов висновку про оголошення перерви у даному судовому засіданні до 30.10.2025 о 10:00, відповідно до частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.10.2025 повідомлено учасників справи №911/786/25, що судове засідання з розгляду справи по суті відбудеться 30.10.2025 о 10:00. 
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшли письмові пояснення (вх. №6635/25 від 29.10.2025).
У судове засідання 30.10.2025 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи-3, представники третьої особи-1 та третьої особи-2 у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені судом.
У судовому засіданні 30.10.2025 представник позивача надала усні пояснення, що позивачем отримані письмові пояснення відповідача (вх. №6635/25 від 29.10.2025) 29.10.2025 на адресу електронної пошти позивача та заявила заперечення щодо долучення судом письмових пояснень відповідача (вх. №6635/25 від 29.10.2025) до матеріалів справи через те, що вони були надіслані як суду, так і позивачу, у непередбачений Господарським процесуальним кодексом України спосіб – на адресу електронної пошти суду та позивача.
Суд, без оформлення окремим документом, із занесенням до протоколу судового засідання, ухвалив: за результатом розгляду усних заперечень представника позивача щодо долучення письмових пояснень відповідача (вх. №6635/25 від 29.10.2025) через те, що вони були надіслані як суду, так і позивачу, у непередбачений Господарським процесуальним кодексом України спосіб – на адресу електронної пошти суду та позивача, постановив відхилити ці заперечення позивача та залучити відповідні пояснення, з огляду на таке.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Відповідно до статті 7 Господарського процесуального кодексу України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.
Судом встановлено, що письмові пояснення відповідача (вх. №6635/25 від 29.10.2025) подані до суду електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису (далі - ЕЦП).
Відповідно до статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" електронний документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Згідно зі статтею 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис.
За приписами статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг".
Відповідно до пункту 1.5.6 Інструкції з діловодства в господарських судах надсилання офіційного листа електронною поштою здійснюється за умови реєстрації документа та запису вихідного реєстраційного номера і дати документа у файл, що відповідає конкретному документу. Електронний лист є офіційним, якщо містить вкладення з текстом офіційного документа у вигляді файлу, скріпленого електронним цифровим підписом.
Згідно з пунктом 3 наказу Керівника апарату Господарського суду Київської області від 03.10.2024 № 3-01 з метою належної організації роботи суду по сканування матеріалів справ, заяв, клопотань, що надходять до суду або перебувають в його провадженні, керуючись статтею 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», начальник відділу автоматизованого документообігу та обробки внутрівідомчої службової кореспонденції (канцелярія) забезпечує долучення до матеріалів електронної судової справи заяв, скарг, клопотань, які надходять до суду з використанням електронної пошти.
Відповідно до частини 2 статті 96 Господарського процесуального кодексу України електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги". Законом може бути передбачено інший порядок засвідчення електронної копії електронного доказу.
За таких обставин, суд дійшов висновку про залучення до матеріалів справи письмових пояснень відповідача (вх. №6635/25 від 29.10.2025).
Враховуючи обставини справи, суд дійшов висновку про оголошення перерви у судовому засіданні до 04.12.2025 об 11:00, відповідно до частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.11.2025 повідомлено учасників справи №911/786/25, що судове засідання з розгляду справи по суті відбудеться 04.12.2025 об 11:00.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшли додаткові пояснення (вх. № 7234/25 від 28.11.2025).
У підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" від позивача надійшла заява на виконання вимог ухвали суду (вх. № 16709/2025 від 28.11.2025).
У судове засідання 04.12.2025 з`явились представники позивача та відповідача, представники третьої особи-1, третьої особи-2 та третьої особи-3 у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені судом.
Враховуючи обставини справи, суд дійшов висновку про оголошення перерви у судовому засіданні до 23.12.2025 о 17:20, відповідно до частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до частин 2, 3 статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою; повідомлення здійснюється шляхом вручення ухвали у порядку, передбаченому Господарського процесуального кодексу України для вручення судових рішень.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.12.2025 повідомлено учасників справи №911/786/25 про судове засідання з розгляду справи по суті 23.12.2025 о 17:20.
У судове засідання 23.12.2025 з`явились представники позивача та відповідача, представники третьої особи-1, третьої особи-2 та третьої особи-3 у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені судом.
У судовому засіданні 23.12.2025 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.
За результатами розгляду матеріалів справи, дослідження доказів та оцінки їх у сукупності, з урахуванням вимог чинного законодавства суд 
встановив:
Між Макарівською районною державною адміністрацією Київської області як орендодавцем та суб`єктом підприємницької діяльності – фізичною особою Сидоренком Іваном Григоровичем як орендарем укладено договір оренди земельної ділянки від 30.04.2002 (далі - договір).
В оренду передається земельна ділянка загальною площею 40,0 га, в тому числі: під водним дзеркалом водойми – 39,1 га, під будівництво підсобних приміщень – 0,30 га, під будівництво рибних басейнів – 0,60 га. Опис меж ділянки розміром 39,1 га: від А до Б – Сидоренко Іван Григорович; від Б до А – землі загального користування; опис меж ділянки розміром 0,30 га: від А до Б – Сидоренко Іван Григорович; від Б до А – землі загального користування; опис меж ділянки розміром 0,60 га: від А до А – землі загального користування. 
Грошова оцінка земельної ділянки в цілому складає – 347335,00 грн (пункт 1 договору).
Земельна ділянка передається в оренду з метою ведення рибного господарства. Орендарю надається право зводити підсобні приміщення, що відповідають меті цього договору та не порушують режим господарської діяльності на земельних ділянках прибережних захисних смуг навколо водойм, надається право проводити поліпшення стану земельної ділянки з метою ефективного користування нею за обраним видом використання (пункт 2.1 договору).
Договір укладається на термін 20 років, починаючи з дати його реєстрації.
По закінченню терміну договору орендар має переважне право на поновлення договору на новий термін. У цьому разі він повинен повідомити орендодавця про бажання щодо продовження дії договору на новий термін не пізніше, ніж за три місяці до його закінчення.
Умови цього договору зберігають чинність на строк дії у випадках, коли після набуття чинності договором, законодавством встановлені інші правила, ніж передбачені договором. 
При переході права власності на землю від орендодавця до іншої особи договір оренди зберігає чинність для нового власника. 
При реорганізації орендаря договір зберігає чинність (пункт 2.2 договору).
Орендна плата встановлена у розмірі: 6000,00 грн за один календарний рік з подальшим урахуванням інфляційних процесів та індексації грошової оцінки земельної ділянки. Сплата орендної плати проводиться орендарем двічі на рік рівними сумами у розмірі 3000,00 грн – до 01 червня та до 31 грудня поточного року на спеціальний бюджетний рахунок, який буде доведено до орендаря додатково одночасно с оформленням акту прийому-передачі земельної ділянки.
У розмір орендної плати входить податок на землю і окремо з орендаря стягуватися не буде.
У разі визначення договору оренди недійсним одержана орендодавцем орендна плата за фактичний строк оренди земельної ділянки не повертається.
Розмір орендної плати щорічно переглядається у випадках і з моменту: зміни умов господарювання, передбачених договором, підвищення цін, тарифів тощо, у тому числі внаслідок інфляційних процесів, погіршення стану орендної земельної ділянки не з вини орендаря, у разі невиконання орендодавцем обов`язку повідомити орендарю про права третіх осіб на орендовану земельну ділянку, збільшення розмірів ставки земельного податку, в інших випадках, передбачених законодавчими актами України.
При сталих соціально-економічних і політичних умовах господарювання необхідність і умови коригування розмірів орендної плати сторонами розглядаються у разі необхідності один раз у 2 роки (пункт 2.3 договору).
Цей договір набуває чинності після його підписання сторонами, нотаріального посвідчення та державної реєстрації у виконкомі Забуянської сільської ради Макарівського району Київської області та перенесення її меж в натурі на місцевості (пункт 8 договору).
17 жовтня 2008 року між Макарівською районною державною адміністрацією Київської області як орендодавцем та суб`єктом підприємницької діяльності - фізичною особою, громадянином України Сидоренком Іваном Григоровичем як орендарем укладений договір про внесення змін та доповнень до договору оренди земельної ділянки, у зв`язку із прийняттям сторонами рішення про часткову зміну предмета договору за договором оренди, посвідченого 30 квітня 2002 року приватним нотаріусом Макарівського районного нотаріального округу Київської області Дарнопих Т.М., реєстр за номером 552, та враховуючи часткові зміни строку дії договору, відповідальності сторін за договором, розміру та порядку внесення орендної плати, сторони дійшли згоди внести такі зміни до договору оренди земельної ділянки, виклавши його в новій редакції.
Відповідно до розпорядження Макарівської районної державної адміністрації Київської області за номером 3537 від 19 вересня 2008 року щодо внесення змін до розпоряджень Макарівської РДА від 27 березня 2002 року за номером 47 та від 23 серпня 2006 року за номером 756, орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку, а саме: водний об`єкт та земельну ділянку земель водного фонду під прибережними захисними смугами, для ведення рибного господарства, що знаходиться за межами населеного пункту в адміністративних межах Забуянської сільської ради Макарівського району Київської області за рахунок земель запасу Забуянської сільської ради (пункт 1.1 договору).
В оренду передається земельна ділянка, що складається з водного об`єкту та земельної ділянки земель водного фонду під прибережними захисними смугами загальною площею 51,52 га, у тому числі площа дзеркала водного об`єкту – 39,10 га, прибережна захисна смуга (сіножаті) – 12, 42 га (пункт 2.1 договору).
Орендна плата переглядається щорічно за згодою сторін, з подальшим урахуванням інфляційних процесів та індексації грошової оцінки земельної ділянки (пункт 4.2 договору).
Розмір орендної плати щорічно переглядається у випадках і з моменту: зміни умов господарювання, передбачених договором, підвищення цін, тарифів тощо, у тому числі внаслідок інфляційних процесів, погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, у разі невиконання орендодавцем обов`язку повідомити орендареві про права третіх осіб на орендовану земельні ділянку, збільшення розміру нормативної грошової оцінки та ставки земельного податку, в інших випадках, передбачених законодавчими актами України (пункт 4.5 договору).
Орендар земельної ділянки зобов`язаний після державної реєстрації договору виготовити водогосподарський паспорт на водойму (в разі виготовлення водогосподарського паспорту орендарем – паспорт є власністю орендаря), замовити розробку правил експлуатації та режимів роботи водойм, встановити знаки встановленого зразку, які попереджують про прибережну захисну смугу (пункт 7.2.2 договору).
Цей договір набуває чинності після його підписання сторонами, нотаріального посвідчення та державної реєстрації (пункт 10.1 договору).
Невід`ємною частиною договору є кадастровий план із схемою земельної ділянки та акт приймання-передавання об`єкта оренди. Акт додається тільки до примірників договору сторін після виконання сторонами умов пункт 2.6 цього договору та державної реєстрації договору. 
Технічна документація (проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду) виготовлена у двох примірниках: перший примірник знаходиться у відділі земельних ресурсів Макарівського району Київської області, другий примірник – в орендаря (пункт 10.3 договору).
Визнати таким, що втратила чинність редакція договору оренди земельної ділянки, посвідченого 27 травня 2003 року приватним нотаріусом Макарівського районного нотаріального округу Київської області Дарнопих Т.М., реєстр за номером 1870.
17.12.2021 між сторонами укладено договір про внесення змін до договору оренди земельної ділянки. 
Відповідно до якого сторони вирішили внести зміни до договору оренди земельної ділянки, посвідченого 30 квітня 2002 року Дарнопих Т.М., приватним нотаріусом Макарівського районного нотаріального округу Київської області, реєстр за №552, невід`ємною частиною якого є договір про внесення змін та доповнень до вищевказаного договору оренди, посвідчений 17 жовтня 2008 року Дарнопих Т.М., приватним нотаріусом Макарівського районного нотаріального округу Київської області, реєстр за №4906, укладеного між Макарівською районною державною адміністрацією Київської області та суб`єктом підприємницької діяльності – фізичною особою Сидоренком Іваном Григоровичем, предметом якого є земельна ділянка загальною площею 51,52 га, у тому числі: площа дзеркала водного об`єкту – 39,1 га, прибережна захисна смуга (сіножаті) – 12,42 га, надана останньому для ведення рибного господарства за рахунок земель запасу Забуянської сільської ради, кадастрові номери: 3222782300:12:021:0035, 3222782300:12:022:0049, 3222782300:12:019:0066, далі за текстом договір, шляхом: 1.1 заміни у вказаному договорі орендодавця – Макарівську районну державну адміністрацію Київської області (ЄДРПОУ 24217537) на орендодавця – Макарівську селищну раду (ЄДРПОУ 04362183), 1.2 заміни слів по тексту договору «Макарівська районна державна адміністрація Київської області» у всіх відмінках словами по тексту договору «Макарівська селищна рада» у всіх відмінках, 1.3 пункт 4.1 розділу 4 договору викласти в такій редакції: « 4.1 Відповідно до рішення Макарівської селищної ради сьомого скликання Київської області від 11.06.2020 №992-58-VII «Про встановлення ставок і пільг зі сплати земельного податку на 2021 рік» розмір річної орендної плати за земельну ділянку становить 8 відсотків від її грошової оцінки».
Всі інші пункти договору залишаються без змін.
Позиція позивача - Фізичної особи-підприємця Сидоренка Івана Григоровича. 
Позивач зазначає, що 13.01.2022 він звернувся до Макарівської селищної ради із заявою про поновлення договору оренди земельної ділянки від 30.04.2002.
За результатом розгляду заяви 04.02.2022 Макарівської селищною радою прийнято рішення №422-15-VIII «Про поновлення договору оренди земельних ділянок», яким поновлено договір оренди земельних ділянок від 30.04.2002, посвідчений приватним нотаріусом Макарівського районного нотаріального округу Київської області Дарнопих Т.М., зареєстрований в реєстрі за №552, укладений з фізичною особою-підприємцем Сидоренком І.Г., зі змінами згідно з договором про внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 17.12.2021, посвідченим приватним нотаріусом Макарівського районного нотаріального округу Київської області Дарнопих Т.М., зареєстрованим в реєстрі за №1538, загальною площею 51,25 га, з кадастровим номерами земельних ділянок: 3222782300:12:021:0035, 3222782300:12:022:0049, 3222782300:12:019:0066, які знаходяться за межами села Забуяння, строком на 7 років.
Уповноважено селищного голову Токаря В.Я. на підписання додаткових угод про поновлення та внесення відповідних змін до договору оренди земельних ділянок на умовах, визначених даним рішенням.
Проте, селищним головою Макарівської селищної ради не було вчинено будь-яких дій, спрямованих на виконання рішення Макарівської селищної ради від 04.02.2022 №422-15-VIII «Про поновлення договору оренди земельних ділянок».
Позивач зазначає, що вже другий рік поспіль він не може завершити оформлення поновлення договору оренди з вини відповідача, який безпідставно ухиляється від підписання відповідних документів. 
Ураховуючи вищевикладені обставини, позивач звернувся з цим позовом до суду про визнання укладеною додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки від 30.04.2002, посвідченого приватним нотаріусом Макаріського районного нотаріального округу Дарнопих Т.М., зареєстрованого в реєстрі за №552, зі змінами, внесеними договором про внесення змін та доповнень до вищевказаного договору оренди, посвідченого 17.10.2008 приватним нотаріусом Макарівського районного нотаріального округу Київської області Дарнопих Т.М., зареєстрованого в реєстрі за №4906 та договору про внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 17.12.2021, посвідченого приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Дарнопих Т.М., зареєстрованого в реєстрі за №1538.
Позиція відповідача - Макарівської селищної ради.
Відповідач проти позову заперечує, вважає його необґрунтованим з огляду на таке. 
У зв`язку з тимчасовою окупацією населених пунктів Макарівської селищної територіальної громади внаслідок збройної агресії Російської Федерації в період з 27.02.2022 по 01.04.2022, відсутність нотаріальних послуг в цей період, поведінку позивача, який не вчинив жодних дій, спрямованих на завершення процедури поновлення договору оренди земельної ділянки від 30.04.2002 та ігнорування останнім відповідних пропозицій відповідача, як наслідок, в діях Макаріської селищної ради відсутній факт ухилення від завершення процедури поновлення договору оренди земельної ділянки. 
Відповідач зазначає, що, на даний час, Державне агентство водних ресурсів України не може достовірно встановити належність ставка, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером 3222782300:12:021:0035 до водних об`єктів загальнодержавного чи місцевого значення, і як внаслідок належність відповідача у цій справі.
Крім того, відповідач зазначає, що невід`ємною складовою договору оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом є паспорт водного об`єкту, який наразі відсутні. 
Позиція третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Державного агентства водних ресурсів України.
Третя особа зазначає, що чинним законодавством України не передбачено ведення переліків водних об`єктів загальнодержавного та місцевого значення.
Територія України розміщена у 9 річкових басейнах: басейн Дніпра охоплює майже половину території України (48%), басейн Південного Бугу – 10,5% (Хмельницьку, Вінницьку, Київську, Черкаську, Кіровоградську, Миколаївську, Одеську області); Дону – 9% (Харківська, Донецька, Луганська області), Вісли – 9% (Волинська та Львівська області); Дністра – 8,7 % (Львівська, Івано-Франківська, Чернівецька, Тернопільська, Хмельницька, Вінницька та Одеська області); річки Приазов`я – 6,3% (Луганська, Донецька, Запорізька, Херсонська області); Дунаю – 5% (Закарпатська, Івано-Франківська, Чернівецька та Одеська області); річки Криму – 4,6% (Автономної Республіки Крим та м. Севастополя); річки Причорномор`я – 4,5% (Одеська, Миколаївська та Херсонська області).
За інформацією Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра в межах земельної ділянки 32227482300:12:021:0035 розташований ставок, що є русловим ставком на річці Гульва (Кодрянка).
Річка Гульва (Кодрянка) відноситься до малих річок, правою притокою першого порядку річки Кодра, притокою другого порядку річки Тетерів та притокою третього порядку річки Дніпро.
Руслові ставки відсутні у переліку статті 5 Водного кодексу України, таким чином, правовий статус руслових ставків не визначений.
08.11.2024 набрав чинності Закон України від 08.10.2024 № 3993-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту інтересів власників земельних часток (паїв), а також застосування адміністративної процедури у сфері земельних відносин» яким, зокрема, доповнено Розділ Х Перехідних положень Земельного кодексу України новим пунктом 24-1 такого змісту: « 24-1. Всі землі, зайняті водними об`єктами загальнодержавного значення, вважаються землями державної власності».
У свою чергу, відсутність затвердженого переліку водних об`єктів загальнодержавного та місцевого значення ускладнює визначення належності водних об`єктів до загальнодержавного або місцевого значення.
Відповідно до Порядку розроблення паспорта водного об`єкту, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 18.03.2013 № 99, замовником робіт із розроблення паспорта водного об`єкта є орган, що здійснює розпорядження земельною ділянкою під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України (далі - розпорядник земельної ділянки під водою).
Пунктом 6 визначено, що паспорт водного об`єкта розробляється в чотирьох примірниках, які зберігаються по одному: в басейновому управлінні водних ресурсів, Держводагентстві, у розпорядника земельної ділянки під водою, а також надається користувачу.
За інформацією Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра ставок, що розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 3222782300:12:021:0035 на балансі не обліковується.
Позиція третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Бучанської районної державної адміністрації.
Третя особа своїм правом на надання пояснень щодо позову, передбаченим статтею 168 Господарського процесуального кодексу України, не скористалась та не виклала у встановлений строк свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення позовних вимог.
Суд зазначає, що ухвали Господарського суду Київської області від 13.05.2025, 17.06.2025, 25.07.2025, 22.08.2025, 03.10.2025, 17.11.2025, 16.12.2025 надіслані третій особі у підсистемі ЄСІТС "Електронний суд".
Частиною 7 статті 6 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Факт отримання Бучанською районною державною адміністрацією ухвал Господарського суду Київської області у цій справі свідчить про обізнаність третьої особи про наявність цього судового провадження.
З урахуванням положень пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України, третя особа належним чином повідомлена про розгляд цієї справи.
Позиція третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Київської обласної державної адміністрації.
Київська обласна державна адміністрація проти позову заперечує, вважає його необґрунтованим та долучила до матеріалів справи копію витягу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку. 
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на таке.
Статтею 2 Земельного кодексу України визначено, що земельні відносини - це суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею. Суб`єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади. Об`єктами земельних відносин є землі в межах території України, земельні ділянки та права на них, у тому числі на земельні частки (паї).
Відповідно до частини 1 статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Згідно з частиною 1 статті 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.
Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування (частина 2 статті 116 Земельного кодексу України).
Згідно з частиною 1 статті 124 Земельного кодексу України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.
Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про оренду землі» орендодавцями земельних ділянок, що перебувають у комунальній власності, є сільські, селищні, міські ради в межах повноважень, визначених законом.
Частиною четвертою статті 59 Земельного кодексу України передбачено, що громадянам та юридичним особам органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування із земель водного фонду можуть передаватися на умовах оренди земельні ділянки прибережних захисних смуг, смуг відведення і берегових смуг водних шляхів, озера, водосховища, інші водойми, болота та острови для сінокосіння, рибогосподарських потреб (у тому числі рибництва (аквакультури), культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт, догляду, розміщення та обслуговування об`єктів портової інфраструктури і гідротехнічних споруд тощо, а також штучно створені земельні ділянки для будівництва та експлуатації об`єктів портової інфраструктури та інших об`єктів водного транспорту. Землі водного фонду можуть бути віднесені до земель морського і річкового транспорту в порядку, встановленому законом.
При цьому, особливості користування водним об`єктами на умовах оренди закріплені у статті 51 Водного кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин). Зокрема у користування на умовах оренди для рибогосподарських потреб, культурно-оздоровчих, лікувальних, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт можуть надаватися водосховища (крім водосховищ комплексного призначення), ставки, озера та замкнені природні водойми.
Водні об`єкти надаються у користування за договором оренди земель водного фонду на земельних торгах у комплексі із земельною ділянкою.
Водні об`єкти надаються у користування на умовах оренди органами, що здійснюють розпорядження земельними ділянками під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними Земельним кодексом України, відповідно до договору оренди, погодженого з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства.
Надання водних об`єктів у користування на умовах оренди здійснюється за наявності паспорта водного об`єкта. Порядок розроблення та форма паспорта затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.
Типова форма договору оренди водних об`єктів затверджується Кабінетом Міністрів України.
Умови використання водних об`єктів, розмір орендної плати та строк дії договору оренди водних об`єктів визначаються у договорі оренди.
Методика визначення розміру плати за надані в оренду водні об`єкти затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.
Сплата орендної плати за водний об`єкт не звільняє від сплати орендної плати за земельну ділянку під цим об`єктом.
У договорі оренди водного об`єкта визначаються зобов`язання щодо здійснення заходів з охорони та поліпшення екологічного стану водного об`єкта, експлуатації водосховищ та ставків відповідно до встановлених для них центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства, режимів роботи, а також необхідність оформлення права користування гідротехнічними спорудами.
Користування водними об`єктами, наданими в оренду, здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів України.
Надання частин рибогосподарських водних об`єктів, рибогосподарських технологічних водойм, акваторій (водного простору) внутрішніх морських вод, територіального моря, виключної (морської) економічної зони України в користування для цілей аквакультури регулюються Законом України «Про аквакультуру».
Відповідно до Закону України «Про аквакультуру» аквакультура (рибництво) - сільськогосподарська діяльність із штучного розведення, утримання та вирощування об`єктів аквакультури у повністю або частково контрольованих умовах для одержання сільськогосподарської продукції (продукції аквакультури) та її реалізації, виробництва кормів, відтворення біоресурсів, ведення селекційно-племінної роботи, інтродукції, переселення, акліматизації та реакліматизації гідробіонтів, поповнення запасів водних біоресурсів, збереження їх біорізноманіття, а також надання рекреаційних послуг.
Статтею 14 цього ж Закону встановлені особливості умов здійснення аквакультури та надання рибогосподарського водного об`єкта (його частини), рибогосподарської технологічної водойми, акваторії (водного простору) внутрішніх морських вод, територіального моря, а також акваторії (водного простору) виключної (морської) економічної зони України в користування на умовах оренди для цілей аквакультури.
Такий спосіб, дотримання порядку укладення договору оренди земель водного фонду визначених Земельним та Водними кодексами України, а також Законом України «Про аквакультуру» для учасників є обов`язковим та не може бути нівельовано шляхом застосування процедур поновлення договору оренди визначених Законом України «Про оренду землі».
Так, у договорі оренди водного об`єкта визначаються зобов`язання щодо здійснення заходів з охорони та поліпшення екологічного стану водного об`єкта, експлуатації водосховищ та ставків відповідно до встановлених для них центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства, режимів роботи, а також необхідності оформлення права користування гідротехнічними спорудами. 
З матеріалів справи судом встановлено, що орендар земельної ділянки зобов`язаний після державної реєстрації договору виготовити водогосподарський паспорт на водойму (в разі виготовлення водогосподарського паспорту орендарем – паспорт є власністю орендаря), замовити розробку правил експлуатації та режимів роботи водойм, встановити знаки встановленого зразку, які попереджують про прибережну захисну смугу (пункт 7.2.2 договору).
Наведене також підтверджується Типовим договором, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.05.2013 № 420 (в редакції, чинній станом на дату укладення оспорюваного правочину, 08.06.2021 втратила чинність), з якого вбачається, що умови договору оренди водного об`єкту, повинні містити окреме визначення (характеристики) таких об`єктів як вода та земельна ділянка і відповідно розмір орендної плати як за земельну ділянку, так і за водний об`єкт.
Із наведених приписів законодавства вбачається, що із набуттям Закону України "Про аквакультуру" у разі передачі в оренду земельної ділянки, на якій є водний об`єкт (природний або створений штучно елемент довкілля, в якому зосереджуються води (море, лиман, річка, струмок, озеро, водосховище, ставок, канал, а також водоносний горизонт), згідно наявного у статті 1 Водного кодексу України визначення), умови договору мають передбачати передання в оренду як водного простору/водного об`єкта, в тому числі рибогосподарської технологічної водойми, так і земельної ділянки під ним; розмір орендної плати як за користування земельною ділянкою, так і водним об`єктом; умови використання водного об`єкту та інші умови, які вимагаються законодавством.
З наведеної норми закону вбачається, що договір оренди земельної ділянки, на якій наявний водний об`єкт (яким, зокрема, може бути штучно створений ставок для розведення риби), повинен містити два об`єкта оренди - воду (водний простір) та земельну ділянку (в тому числі, розташовану під водоймою).
Зважаючи на ціль оренди спірної земельної ділянки – з метою ведення рибного господарства (про що зазначено в пункті 2.1 договору), очевидно, що Фізична особа - підприємець Сидоренко Іван Григорович мав на меті та орендував водний об`єкт - рибогосподарську технологічну водойму, а, відтак, правочин, який надає право користуватись таким водним об`єктом має відповідати, в першу чергу, Водному кодексу України та Закону України "Про аквакультуру".
Рибогосподарський водний об`єкт - це водний об`єкт (його частина), що використовується для рибогосподарських цілей (статті 1 Водного кодексу України).
Рибогосподарська технологічна водойма - штучно створена водойма спеціального технологічного призначення, що визначається технічним проектом та/або паспортом, яка наповнюється штучно за допомогою гідротехнічних споруд і пристроїв та призначена для створення умов існування і розвитку об`єктів аквакультури (статті 1 Закону України "Про аквакультуру").
Із наведених понять вбачається, що вони співвідносяться один до одного як загальне та частина, де рибогосподарський водний об`єкт включає в себе рибогосподарську технологічну водойму, а, відтак, приписи частини 1 статті 14 Закону України "Про аквакультуру" щодо того, що рибогосподарський водний об`єкт для цілей аквакультури надається в користування на умовах оренди юридичній чи фізичній особі відповідно до Водного кодексу України, є обов`язковими і у разі передання в оренду рибогосподарської технологічної водойми.
У постанові Верховного Суду від 16.01.2020 у справі № 910/3467/19 зазначено, що дотримання порядку укладення договору оренди земель водного фонду, визначеного Земельним та Водними кодексами України, а також Законом України "Про аквакультуру" (набрав чинності з 01.07.2013), для учасників є обов`язковим та не може бути нівельовано шляхом застосування процедур поновлення договору оренди, визначених Законом України "Про оренду землі", а при укладенні нового договору оренди умови договору мають бути узгоджені із нормами чинного законодавства станом на момент такого укладення.
Тобто суд, вирішуючи спір про продовження договору оренди земельної ділянки, на якій наявний водний об`єкт, при конкуренції приписів статті 33 Закону України "Про оренду землі" та статті 14 Закону України "Про аквакультуру", дійшов висновку, що поновлений договір оренди має відповідати вимогам Водного кодексу України та Закону України "Про аквакультуру".
Відтак, судом встановлено, що між сторонами не було погоджено у додатковій угоді та у договорі істотних умов договору, які встановлені чинним, на час закінчення строку дії договору, законодавством для договору оренди водного об`єкта в комплексі із земельною ділянкою під ним, а, відтак, договір суперечить вимогам статті 51 Водного кодексу України, статті 14 Закону України "Про аквакультуру" та Типовому договору оренди водного об`єкту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.05.2013 № 420.
Згідно з вищевикладеними вимогами чинного законодавства, надання водних об`єктів у користування на умовах оренди здійснюється за наявності паспорта водного об`єкта, якого не складено щодо спірного у справі водного об`єкта, що підтверджується матеріалами справи, за відсутності погодження договору оренди водного об`єкту з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства, також не визначено, з урахуванням Методики визначення розміру плати за надані в оренду водні об`єкти, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, розміру орендної плати за водний об`єкт.
При цьому, з огляду на твердження позивача, суд звертає увагу, що паспорт рибогосподарської технологічної водойми (водогосподарський паспорт на водойму), який наданий до матеріалів справи щодо спірної у справі водойми, не є тотожним паспорту водного об`єкта: водогосподарський паспорт (або паспорт водного господарства) та паспорт водного об`єкта — це різні документи; паспорт водного об`єкта визначає фізичні характеристики водойми, його площу, межі та є обов`язковим для оренди, натомість, паспорт водного господарства — це документ підприємства, що описує системи водопостачання та водовідведення (технічні мережі); паспорт водного об`єкта стосується самої водойми — його берегової лінії, глибин, гідротехнічних споруд (греблі), а паспорт водного господарства стосується інженерних мереж підприємства — труб, насосів, очисних споруд, каналізації; метою паспорта водного об`єкта є впорядкування користування водоймою, оренда, встановлення меж, а метою паспорта водного господарства: облік використання води підприємством, екологічний контроль, запобігання забрудненню; паспорт водного об`єкта розробляється за Порядком, затвердженим для оренди водних об`єктів (в т.ч. згідно із Законом України «Про аквакультуру»), тоді як паспорт водного господарства регулюється екологічними нормами та Водним кодексом України. 
Частиною 1 статті 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено суду належними засобами доказування, що додаткова угода про поновлення на строк 7 (сім) років договору оренди земельної ділянки є укладеною, оскільки суперечить вимогам чинного законодавства.
Інші доводи та докази учасників справи оцінені судом у сукупності з вищевикладеними та не наводяться у рішенні суду, позаяк не спростовують вказаних у рішенні висновків суду та не покладені судом в його основу.
Зважаючи на вищевикладені висновки суду, суд дійшов висновку про повну відмову у задоволенні позову. 
За приписами статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати позивача залишаються за позивачем.
Керуючись статтями 13, 73, 74, 76-79, 86, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд
вирішив:
1. У задоволенні позову (вх. №5015 від 04.03.2025) Фізичної особи-підприємця Сидоренка Івана Григоровича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Макарівської селищної ради (08001, Київська область, Бучанський район, селище Макарів, вулиця Димитрія Ростовського, будинок 30, код ЄДРПОУ 04362183) про визнання укладеною додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки відмовити повністю.
2. Судові витрати позивача залишити за позивачем.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Повне рішення суду складено 29.01.2026.  

Суддя С.О. Саванчук