ПОСТАНОВА 
іменем України

15 грудня 2025 року         м. Кропивницький

справа № 404/2369/23
провадження № 22-ц/4809/1216/25 

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах Чельник О.І. (головуючий, суддя-доповідач), Мурашка С.І., Письменного О.А.
за участю секретаря судового засідання Антошиної А.В.,

учасники справи: 
позивач - ОСОБА_1 , 
відповідач - ОСОБА_2 , 
третя особа - Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро),

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу  ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Майнард Наталія Олександрівна,на рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25 жовтня 2023 року у складі судді Варакіної Н.Б.,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , третя особа Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про визнання батьківства та стягнення аліментів. 
В обґрунтування позовної заяви посилалася на те, що проживала з ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Від спільного проживання з відповідачем народився син – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після народження дитини відповідач відмовився записуватись у свідоцтві про народження як батько дитини, тому запис про батька вказаний зі слів матері, а саме – « ОСОБА_4 ». Неодноразово намагалась знайти з відповідачем спільну мову, але він не вірить, що то його дитина. З тестів аналізу ДНК на батьківство убачається, що ймовірність батьківства 99,999999 %. Але відповідач відмовляється записувати себе батьком та допомагати спільній дитині. 
Посилаючись на зазначені обставини просила суд визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; стягнути з ОСОБА_2 аліменти на дитину ОСОБА_3 у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку.
Рішенням Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25 жовтня 2023 року позов задоволено. Визнано ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Внесено зміни до актового запису №1539, складеного 09 листопада 2017 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про народження ОСОБА_3 , уродженця м. Кропивницький, громадянина України, зазначивши в графі «Батько» ОСОБА_2 . Інші дані в актовому записі №1539, складеному 09 листопада 2017 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про народження ОСОБА_3 , уродженця м. Кропивницький, громадянина України, залишено без змін. Стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на дитину ОСОБА_3 у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку, з часу набрання рішенням законної сили та до досягнення дитиною повноліття, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вирішено питання судових витрат.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням  ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Майнард Наталія Олександрівна, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушенням норм матеріального та процесуального права, просив вказане рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.
Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.
У судовому засіданні апеляційного суду адвокат Майнард Н.О. підтримала доводи поданої апеляційної скарги, просила її задовольнити. 
Позивач у судове засідання апеляційного суду не з`явилася. Про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином шляхом направлення повістки на її електронну адресу, про що зазначила у заяві від 05.05.2023 (а.с.22). Причини неявки суду не повідомила.
Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) направив заяву про розгляд справи без участі свого представника (а.с.169). 
Колегія суддів постановила ухвалу про розгляд справи у відсутності позивача та представника третьої особи на підставі ч.2 ст.372 ЦПК України. 
Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції – скасуванню ухваленням нового рішення про задоволення позову з таких підстав.
Судом встановлено та підтверджено письмовими доказами по справі, що ІНФОРМАЦІЯ_4 народився ОСОБА_3 , батьками якого у свідоцтві про народження серії НОМЕР_1 записано ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (а.с.7).
Також встановлено, що прізвище, ім`я та по батькові сина було записано відповідно до частини першої статті 135 СК України за вказівкою матері.
Згідно з наданим позивачем результатом дослідження ДНК на батьківство, здійсненого на підставі договору від 21 липня 2021 року №31759, проведений Медико-генетичним центром «Мама папа», ймовірність батьківства ОСОБА_2 відносно дитини ОСОБА_3 становить 99,999999% (а.с.8-10).
Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 04 вересня 2025 року призначено судову генетичну експертизув цивільній справі №404/2369/23 за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про визнання батьківства та стягнення аліментів. На вирішення експертизи поставлено таке питання:. «Чи є  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ?». Зобов`язано сторони надати необхідні зразки біологічного матеріалу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено (а.с.114-115).
22 вересня 2025 року на адресу суду надійшло клопотання судового експерта Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, зокрема про надання уточнень та вчинення інших дій, необхідних для проведення експертизи, а також зазначена попередня (орієнтовна) вартість проведення дослідження (а.с.123-124).
Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 14 жовтня 2025 року задоволено клопотання експерта Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено (а.с.125).
Згідно з висновком експерта Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС Українивід 24 листопада 2025 року №СЕ-19/112-25/112771-БД, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, є біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічною матір`ю якого є  ОСОБА_1 . Ймовірність даної події складає 99,99999999 % (а.с.149-163).
Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Відповідно до ст.129 Конституції України до основних засад судочинства належить змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За змістом ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.
В силу ч.2 ст.211 ЦПК України учасники справи повідомляються про місце, дату і час судового засідання судом.
Порядок повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання встановлений ст.ст. 128-130 ЦПК України.
Згідно з ч.ч.3, 5, 6, 8 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.
Частиною першою статті 223 ЦПК України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Як передбачено п.1 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у випадку неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.
За змістом указаних норм права повідомлення про судове засідання відноситься до елементу змагальності сторін та є обов`язком суду, натомість, неналежне повідомлення судом учасників справи про дату, час і місце судового засідання є порушенням їх права на справедливий суд.
Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 липня 203 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 25 жовтня 2023 року (а.с.32).
Згідно з довідкою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25 жовтня 2023 року фіксування судового засідання цивільної справи №404/2369/23 не здійснювалось відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у зв`язку з неявкою учасників справи (а.с.33). 
Водночас матеріали справи не містять даних про те, що сторонам направлялись судові повістки про виклик до суду в судове засідання, в якому було ухвалено рішення по суті.
Отже, всупереч процесуальному закону суд розглянув справу за відсутності відповідача, який не був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання.
В силу п.3 ч.3 ст.376 ЦПК України вказане порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування рішення суду та ухвалення нового судового рішення.
Відповідно до статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.
Статтею 121 СК України встановлено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
Відповідно до статті 125 СК України у разі, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.
За положеннями частини першої статті 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до частини першої статті 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено ст.126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду.
Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи.
Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.
Верховний Суд у постановах від 31 січня 2024 року в справі №752/13549/22 (провадження №61-10510св23), від 13 вересня 2023 року в справі №552/4291/22 (провадження №61-6451св23) виснував, що висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є достатньою підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту батьківства.
Отже, висновок генетичної експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства. Проте його необхідно оцінювати з урахуванням положень частин другої, третьої статті 89 ЦПК України, згідно з якими жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
У справі, яка переглядається, з метою з`ясування обставин у справі апеляційним судом за клопотанням відповідача було призначено судово-генетичну експертизу, на вирішення якої було поставлено питання про те, чи є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно з висновком експерта Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС Українивід 24 листопада 2025 року №СЕ-19/112-25/112771-БД,  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, є біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з вірогідністю  99,99999999 % (а.с.149-163).
Колегія суддів, врахувавши висновок експертного дослідження, який є достатньою підставою для категоричного висновку щодо встановлення кровної спорідненості між особами, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову  ОСОБА_1 про визнання батьківства. Будь-які докази, які би свідчили про помилковість результатів експертизи у матеріалах справи відсутні.
Відповідно до пункту 1.5 розділу I Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та припинення їхньої дії, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 №96/5, у разі, якщо підставою для внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та припинення їхньої дії (скасування) є рішення суду або якщо певне рішення суду є необхідним для внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та припинення їхньої дії (скасування), внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та припинення їхньої дії (скасування) за зверненням заявника проводиться виключно на підставі примірника рішення суду в електронній формі, отриманого у результаті інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром судових рішень та Державним реєстром актів цивільного стану громадян, що здійснюється інформаційно-комунікаційними засобами в електронній формі у порядку, встановленому Державною судовою адміністрацією України спільно з Міністерством юстиції України.
Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовної вимоги про визнання батьківства, наявні правові підстави для задоволення позовної вимоги про внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька, які є похідними.
Пунктами 2.13, 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12.01.2011 №96/5, встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.
Відповідно до статті 134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.
З урахуванням вимог статті 134 Сімейного Кодексу України та Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 №96/5, з урахуванням категоричного висновку про те, що відповідач є біологічним батьком ОСОБА_3 , апеляційний суд приходить до висновку про наявність підстав для внесення змін до актового запису №1539, складеного 09 листопада 2017 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про народження ОСОБА_3 , уродженця м. Кропивницький, громадянина України, зазначивши у графі «Батько» ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Інші дані в актовому записі №1539, складеного 09 листопада 2017 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про народження ОСОБА_3 , уродженця м. Кропивницький, громадянина України, слід залишити без змін.
Також встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає з матір`ю ОСОБА_1 та перебуває на її утриманні, доказів зворотнього відповідачем суду не надано.
Згідно зі ст. 180 Сімейного Кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Статтею 181 Сімейного кодексу України визначено способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину. Способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.
Згідно з ч.1 ст.182 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.
При цьому, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини, а мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Колегія суддів вважає, що розмір аліментів на дитину не повинен суперечити розміру, визначеному законодавством, а тому розмір аліментів повинен складати 1/4 частину заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Частиною 13 статті 141 ЦПК України передбачено, що у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справу на новий розгляд змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
З відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати, які було сплачено за подання позовної заяви у розмірі 1073,60 грн. Крім того, оскільки в частині вимог про стягнення аліментів позивача звільнено на підставіп.3 ч.5 ст.5 Закону України «Про судовий збір», тому з ОСОБА_2 також підлягає стягненню в дохід держави судовий збір у розмірі 1073,60 грн.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 - 384 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Майнард Наталія Олександрівна,задовольнити частково.
Рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 25 жовтня 2023 рокускасувати та ухвалити нове. 
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Внести зміни до актового запису №1539, складеного 09 листопада 2017 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про народження ОСОБА_3 , уродженця м. Кропивницький, громадянина України, зазначивши в графі «Батько» ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Інші дані в актовому записі №1539, складеного 09 листопада 2017 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про народження ОСОБА_3 уродженця м. Кропивницький, громадянина України, залишити без змін.
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) аліменти на дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку, з моменту набрання рішення законної сили та до досягнення дитиною повноліття, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 ) судовий збір в розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн 60 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) в дохід держави судовий збір в розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн 60 грн.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст.389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 24 грудня 2025 року.

Головуючий суддя  О.І. Чельник

Судді  С.І. Мурашко

О.А. Письменний