ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 січня 2026 р. 	Справа № 460/9269/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Перцової Т.С. , Макаренко Я.М. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.10.2025 (суддя Супрун Ю.О.; м. Харків) по справі № 460/9269/25
за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 
до ОСОБА_1  
про стягнення збитків,
ВСТАНОВИВ:
27.05.2025 року ІНФОРМАЦІЯ_2 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просив суд:
- стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) суму збитків 46649,65 грн. в рахунок держави в особи ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 02.06.2025 адміністративну справу за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 передано до Харківського окружного адміністративного суду.
Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.06.2025 справу №460/9269/25 розподілено судді Супрун Ю.О..
Ухвалою судді від 03.07.2025 провадження у справі відкрито. Розгляд справи ухвалено здійснювати відповідно до положень ст. 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження.
Через систему «Електронний суд» 27.08.2025 від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.1 ч.1 ст. 240 КАС України.
Ухвалою суду від 05.09.2025 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду у адміністративній справі за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків відмовлено.
Через систему «Електронний суд» 19.09.2025 від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду через пропуск позивачем строку звернення до суду.
Під час дослідження матеріалів справи у суду постало питання про залишення позовної заяви без руху у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.09.2025 позовну заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків – залишено без руху після відкриття провадження у справі. 
Встановлено позивачу тривалістю п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, із відповідними доказами поважності причин пропуску строку, вказавши інші підстави для поновлення строку. 
Попереджено позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде залишена без розгляду відповідно до ч.15 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України.
Копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі отримано позивачем 26.09.2025, що підтверджується довідкою про доставку до електронного кабінету ЄСІТС від 26.09.2025.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2025 року адміністративний позов ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишено без розгляду.
Залишаючи без розгляду позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивач пропустив строк звернення до суду з цим позовом та не надав на виконання ухвали суду від 25.09.2025 про залишення позовної заяви без руху клопотання про поновлення строку звернення до суду із відповідними доказами поважності причин пропуску строку.
Позивач не погодився з ухвалою суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу в якій просить суд апеляційної інстанції повернути на розгляд суду першої інстанції адміністративний позов до ОСОБА_1 про стягнення суми збитків в розмірі 46649,65 грн. в рахунок держави в особи ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач зазначив, що представником ІНФОРМАЦІЯ_3 на виконання ухвали суду від 25.09.2025 було направлено клопотання про поновлення процесуального строку 26.09.2025 о 13:53:35, проте клопотання про поновлення процесуального строку в системі "Електронний суд" направлялося лиже через вкладку " ІНФОРМАЦІЯ_4 ", що й було помилково зроблено представником ІНФОРМАЦІЯ_3 . Лише після надходження 14.10.2025 ухвали Харківського окружного адміністративного суду про залишення позову без розгляду стало відомо, що клопотання направлено до Другого апеляційного адміністративного суду. Завдяки підсистемі технічної підтримки системи "Електронний суд" стало відомо, що таке клопотання можливо було подати лише через розділ "Заяви" за допомогою долучення скан-копії Доручення на представництво, таке клопотання за допомогою електронно-цифрового підпису позивача подати неможливо. Таким чином, внаслідок відсутності відповідної вкладки в підсистемі "Електронний суд" представником позивача було ненавмисно подано відповідне клопотання на виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 25.09.2025 вчасно, а саме - 26.09.2025, проте направлено не до того суду, а саме - до Другого окружного адміністративного суду.
Відповідач подав відзив в якому, посилаючись на необґрунтованість та безпідставність апеляційної скарги, просить суд апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення, ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.10.2025 у справі № 460/9269/25 – без змін.
Вказує, що зі змісту заяви позивача про поновлення процесуального строку, яка долучена до апеляційної скарги, вбачається, що система «Електронний суд» при формуванні проєкта заяви, як процесуального документа який нею формується, зазначила найменування суду, а саме «Другий апеляційний адміністративний суд», що не можна було б не помітити, тільки у разі не дотримання рекомендацій, які пропонуються системою «Електронний суд» щодо перевірки правильності сформованого документа. При цьому суддею був зазначений не суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., а суддя Другого апеляційного адміністративного суду Жигилій С.П., що не можна було б не помітити при дотриманні рекомендацій з перевірки проєкту сформованої заяви. На переконання відповідача, помилкове направлення клопотання не до Харківського окружного адміністративного суду, а до Другого апеляційного адміністративного суду, виключає підстави для скасування ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 13.10.2025, які визначені Кодексом адміністративного судочинства України. Вважає, що апеляційна скарга не містить обґрунтування та підстав, які визначені статтею 317 Кодексом адміністративного судочинства України, як підстави для скасування ухвали та направлення її на розгляд до суду першої інстанції.
Справа розглядається в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ст. 311, 312 КАС України, за наявними у ній матеріалами.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, з таких підстав.
Відповідно до ч. 4 ст. 5 КАС України, суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.
Процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Такі вимоги визначені статтею 160 КАС України.
Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Згідно з ч. 1, абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Згідно з ч. 3, 4 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Згідно з ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Зміст наведених норм дає підстави дійти висновку, що залишення позовної заяви без руху – це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання. Недоліки можуть стосуватися як позовної заяви (змісту та форми), так і порядку подання. При цьому, оцінка позовної заяви та констатація недоліків у ній є суб`єктивною.
Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (частина п`ятнадцята статті 171 КАС України).
Положення частини п`ятнадцятої статті 171 КАС України кореспондується із приписами пункту 7 частини першої статті 240 КАС України, згідно з яким суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.
Виходячи з викладеного, необхідною умовою для залишення позову без розгляду на підставі пункту 7 частини першої статті 240 КАС України, є наявність одночасної сукупності наступних умов: 1) після відкриття провадження у справі судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 КАС України; 2) позовна заява була залишена ухвалою суду без руху із визначенням її конкретних недоліків відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України; 3) позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.
При цьому, питання про залишення позову без розгляду суд вирішує після закінчення строку на усунення недоліків.
Як свідчать матеріали справи, копію ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 25.09.2025 про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі отримано позивачем 26.09.2025, що підтверджується довідкою про доставку до електронного кабінету ЄСІТС від 26.09.2025, проте в установлений судом строк позивач вимоги цієї ухвали не виконав та не надав до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом із зазначенням причин, які перешкоджали своєчасному зверненню з позовними вимогами, з наданням відповідних доказів.
За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо наявності підстав для залишення позовної заяви ІНФОРМАЦІЯ_1 без розгляду відповідно до приписів ч. 3 ст. 123, ч. 15 ст. 171 КАС України.
Стосовно посилання позивача в апеляційній скарзі на помилкове надсилання клопотання про поновлення строку звернення до суду до Другого апеляційного адміністративного суду замість Харківського окружного адміністративного суду, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до ч. 7, 8 ст. 44 КАС України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі — Положення № 1845/0/15-21).
Відповідно до п. 25-27 Положення № 1845/0/15-21, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.
Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.
До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.
Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.
За приписами пункту 36 Положення № 1845/0/15-21 передбачено, що після надсилання засобами Електронного суду документів (у тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо) особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду таких документів у суді або в органі та установі системи правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подано документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).
Відповідно до п. 39, 41 Положення № 1845/0/15-21, документи, що надійшли через Електронний суд, реєструються судами, іншими органами та установами в системі правосуддя в день їх надходження упродовж робочого дня або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та відповідними інструкціями з діловодства в судах чи в інших органах та установах у системі правосуддя.
У разі реєстрації отриманого документа до Електронного кабінету користувача автоматично надсилається відповідне повідомлення. В іншому випадку надсилається повідомлення із зазначенням причини відмови в реєстрації документа.
До того ж варто звернутися і до положень Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої наказом адміністратора ЄСІТС — Державним підприємством «Центр судових сервісів» № 230-ОД від 29 грудня 2023 року (далі - Інструкція), відповідно до пункту 1.5 якої електронні документи у ЕС створюються із застосуванням вбудованого текстового редактору шляхом заповнення форм документів, передбачених цією Інструкцією, підписуються КЕП автора (авторів) та надсилаються засобами ЄСІТС.
Згідно з п. 1.15 Інструкції, після надсилання засобами ЕС процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).
Отже, після надсилання засобами ЕС процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді, а також після реєстрації поданих документів в автоматичному режимі отримує відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ. 
До того ж, в Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС детально описаний порядок використання підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», зокрема, порядок створення електронних документів із застосуванням вбудованого текстового редактора, у тому числі для подачі заяв/клопотань вторинного типу в межах конкретного судового провадження (пп. 5.1.31-5.1.35 п. 5, пп. 12.12.2 п. 12 Інструкції), а також для оскарження судових рішень за допомогою засобів ЕС (п. 12.3 п. 12 Інструкції). 
З комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" колегією суддів встановлено, що дійсно, ІНФОРМАЦІЯ_5 26.09.2025 було подано до Другого апеляційного адміністративного суду заяву про поновлення процесуального строку в якій позивач просив суд поновити строк для звернення ІНФОРМАЦІЯ_3 до суду в спорі, який стосується трудових правовідносин між колишнім державним службовцем ОСОБА_1 та державою в особі ІНФОРМАЦІЯ_3 . Зазначена заява була зареєстрована 26.09.2025 в межах судового провадження по справі № 1460/9269/25 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 05.09.2025 по справі № 460/9269/25. Про реєстрацію цієї заяви сторони по справі отримали відповідне повідомлення 26.09.2025 о 18:00, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа. Крім того, з долученої відповідачем до апеляційної скарги картки руху заяви вбачається, що подана позивачем до Другого апеляційного адміністративного суду заява про поновлення процесуального строку була доставлена до суду 26.09.2025 о 14:26 год. та зареєстрована в суді апеляційної інстанції 26.09.2025 о 14:58 год.
Наведене свідчить, що позивач мав можливість дізнатися про помилкове створення та надсилання ним заяви про поновлення строку до суду апеляційної інстанції ще 27.09.2025, тобто на наступний день після отримання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, та усунути недоліки позовної заяви у строк, встановлений в ухвалі Харківського окружного адміністративного суду від 25.09.2025, шляхом подачі цієї заяви до суду першої інстанції. 
Колегія суддів звертає увагу, що за змістом частини другої та пункту 7 частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом, зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Наведеними положеннями Кодексу адміністративного судочинства України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.
Колегія суддів вважає, що допущені представником позивача помилки при створенні заяви про поновлення процесуального строку для подачі її до Харківського окружного адміністративного суду не є підставою для скасування правильної по суті ухвали про залишення позовної заяви без розгляду. Тим більше позивач міг уникнути такої ситуації ознайомившись з Інструкцією користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або відслідковувавши рух та стан розгляду документів у суді у власному Електронному кабінеті.
Таким чином, апеляційна скарга не містить обґрунтування наявності підстав, які визначені статтею 317 Кодексом адміністративного судочинства України, для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи до суду для продовження розгляду. 
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно застосував норми процесуального права та обґрунтовано залишив без розгляду позовну заяву ІНФОРМАЦІЯ_6 з підстав неусунення її недоліків.
Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи. 
Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.10.2025 по справі № 460/9269/25 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		С.П. Жигилій 	
Судді	   	Т.С. Перцова   Я.М. Макаренко