Справа № 462/9377/25 

ПОСТАНОВА
Іменем України

13 січня 2026 року суддя Залізничного районного суду міста Львова Палюх Н.М., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності 

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої стажером ТзОВ «Сюрприз», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 

за ч. 1 ст. 156 КУпАП, 
 
в с т а н о в и в:
 
ОСОБА_1 , будучи продавцем магазину, 24.11.2025 о 14.10 год у магазині «Продукти кулінарні», що за адресою: м. Львів, вул.Чернівецька, 13, здійснила продаж алкогольного напою – лікеру «Ожина» ємністю 0,25 грам без марок акцизного податку, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП.
Права особи, притягненої до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, вимоги ст. 63 Конституції України ОСОБА_1 роз`яснені при складанні протоколу.
У судове засідання 17.12.2025 ОСОБА_1 не з`явилася, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, подала клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 13.01.2026.
У судове засідання 13 січня 2026 року ОСОБА_1 не з`явилася, про причини неявки не повідомила, письмових пояснень чи заперечень щодо протоколу про адміністративне правопорушення не подала. Електронною поштою скерувала клопотання про відкладення судового засідання, оскільки не отримала належного судового повідомлення (повістки) про дату та час судового засідання і дізналась про розгляд справи лише 13.01.2026 на сайті Залізничного районного суду м.Львова, а тому не мала можливості належним чином підготуватися до судового засідання.
Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Окрім цього, Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію, згідно з якою відкладення розгляду справи має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Аналогічну позицію висловлено у рішеннях ЄСПЛ «Смірнова проти України», «Карнаушенко проти України».
Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).
Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. 
Зважаючи на обов`язок суду щодо розгляду справи у розумні строки, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи щодо якої складено протокол.
За наведених обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності не з`явилася у судове засідання, обізнана про наявність даного адміністративного провадження та скерування справи на розгляд до суду, приймаючи до уваги вжиття судом заходів для повідомлення особи про дату, час та місце розгляду справи і забезпечення її участі у розгляді справи, визнано можливим проводити розгляд справи у його відсутності.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оглянувши відеозапис з нагрудного відеореєстратора працівника поліції, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, підтверджується матеріалами справи, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №992454 від 24.02.2026, додатком до протоколу про адміністративне правопорушення ВАД №992454 від 24.11.2025, рапортами, письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 24.11.2025, згідно з яким останній зазначає, що 24.11.2025 близько 14.10 год він зайшов у магазин «Продукти» по вул. Чернівецькій, 13 у м.Львові, де купив одну пляшку лікеру «Ожина» 27% ємністю 0,250 мл, вартість якої 110,00 грн, без марки акцизного податку, фотокопіями пляшок напоїв, які не містять марок акцизного податку. 
Оглянувши матеріали справи, суд приходить до переконання, що вина правопорушниці доведена, дії за ч. 1 ст. 156 КУпАП кваліфіковані вірно. 
З врахуванням даних про особу правопорушниці у сукупності із обставинами справи та ступеня тяжкості вчиненого нею правопорушення, для досягнення мети адміністративного стягнення, визначеної ст.23 КУпАП, вважаю, що до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.
Згідно ст. 40-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі винесення суддею постанови про накладання адміністративного стягнення, особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір у відповідності до Закону України «Про судовий збір».
Згідно ч.5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір 0,2 прожиткового мінімуму працездатних осіб.
Керуючись ст.ст. 40-1, 283, 284 КУпАП, - 

 
п о с т а н о в и в:
 
ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП , та накласти на неї стягнення у виді штрафу у розмірі 3400 (три тисячі чотириста) гривень з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.
Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 665,60 грн судового збору. 
 
Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через 15 днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або внесення на неї подання прокурором такої постанови - не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення.
Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України.
Згідно зі ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.
Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців, що обчислюється з наступного дня після набрання постановою законної сили.
Постанову може бути оскаржено протягом 10-ти днів до Львівського апеляційного суду з дня винесення постанови.

Суддя: