ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

03 грудня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 160/21006/25	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача: Шальєвої В.А.,
суддів:                    Чередниченка В.Є., Іванова С.М.,     
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпрі апеляційну скаргу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2025 року (суддя Ремез К.І.) в справі № 160/21006/25 за позовом ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про:
визнання протиправними дій щодо неутворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) після отримання 31 серпня 2023 року повідомлення КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечнікова» Дніпропетровської обласної ради» від 05 липня 2023 року № 148/ЕА7008 про хронічне професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_1 ;
зобов`язання створити комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) на підставі повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) від 05 липня 2023 року № 148/ЕА7008 за формою П-3, виданого КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечнікова» Дніпропетровської обласної ради» щодо нього та провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння). 
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2025 року позов задоволено.
Визнано протиправними дії Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо неутворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) після отримання 31.08.2023 повідомлення КП "Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечнікова" Дніпропетровської обласної ради" від 05.07.2023 № 148/ЕА7008 про хронічне професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_1 .
Зобов`язано Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці створити комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) на підставі повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) від 05.07.2023 № 148/ЕА7008 за формою П-3, виданого КП "Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечнікова" Дніпропетровської обласної ради" щодо ОСОБА_1 та провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).
В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.
Апелянт звертає увагу, що письмова інформація про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників) роботодавця ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», якого пропонується включити до складу комісії з розслідування стосовно Бірюкова Є.О., до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці не надходила, про що до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надіслано листів для вжиття заходів щодо подання необхідних відомостей: від 04.09.2023, № ПС/3.1/19081-23, від 03.01.2024 № ПС/1/246-24. Відсутність своєчасного надсилання письмової інформацій, а також ігнорування роботодавцем листів Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про надання інформації призвело до не виконання пункту 105 Порядку в частині утворення комісії з проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 , а проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання комісією з розслідування, до складу якої не входить представник роботодавця, суперечить вимогам Порядку. 
Вважає, що право Бірюкова Є.О. порушено з боку ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», яке порушило терміни надсилання письмової інформації, тому, розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у Бірюкова Є.О. відповідно до вимог Порядку не проводилось, акт за формою П-4 не складався. 
Зауважує, що строк дії П-3 Бірюкова Є.О. сплинув 05.01.2024 року, а проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання з вичерпаним строком дії повідомлення за формою П-3 не передбачено Порядком. 
У відзиві позивач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін.
Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить висновку, що апеляційна скарга має бути задоволена частково з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до відомостей трудової книжки серії НОМЕР_1 ОСОБА_1 з 11.12.2000 по 17.05.2003 та з 02.06.2003 по 18.07.2022 працював в ПрАТ «Павлоградвугілля» та 18.07.2022 звільнений за власним бажанням у зв`язку з виходом на пенсію, ст.38 КЗпП України.
05.07.2023 року КП “Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечнікова” ДОР” складено медичний висновок № 19/1/148 про наявність у позивача хронічного професійного захворювання (отруєння), а саме:
1. Вертеброгенна шийна С7 та попереково-крижова L5, S1 радикулопатія з статико- динамічними порушеннями функції хребта другого ступеня, стійким больовим, м`язово-тонічним синдромами, нейродистрофією у вигляді двобічного плече- лопаткового періартрозу (ПФ другого ступеня), деформуючого артрозу ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня), деформуючого артрозу колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня).
2. Хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легень першої стадії), група “А”, фаза неповної ремісії. Легенева недостатність першого ступеня.
3. Двобічна хронічна нейросенсорна приглуховатістьдругого ступеня (з легким зниженням слуху) за класифікацією В.О. Остапкович і Н.І. Пономарьової. - захворювання професійні від 05.07.2023.
05.07.2023 КП “Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечнікова” ДОР” складено повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. № 148/ЕА 7008 щодо позивача, відповідно до якого позивачу встановлено діагноз:
1. Вертеброгенна шийна С7 та попереково-крижова L5, S1 радикулопатія з статико- динамічними порушеннями функції хребта другого ступеня, стійким больовим, м`язово-тонічним синдромами, нейродистрофією у вигляді двобічного плече- лопаткового періартрозу (ПФ другого ступеня), деформуючого артрозу ліктьових суглобів (ПФ першого-другого ступеня), деформуючого артрозу колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня).
2. Хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії (пиловий бронхіт першої стадії, емфізема легень першої стадії), група “А”, фаза неповної ремісії. Легенева недостатність першого ступеня.
3. Двобічна хронічна нейросенсорна приглуховатістьдругого ступеня (з легким зниженням слуху) за класифікацією В.О. Остапкович і Н.І. Пономарьової - захворювання професійні від 05.07.2023.
Позивач звернувся зі скаргою до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 20.06.2025 щодо непроведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).
Листом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці №ПС/3.1/1229-ЗВ-25 від 14.07.2025 повідомлено про відмову у проведенні розслідування.
Оскільки відповідач не виконав вимоги Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, суд першої інстанції вважав протиправною бездіяльність Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо неутворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) після отримання 05.07.2023 повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 .
Належним способом захисту порушеного права позивача суд першої інстанції вважав зобов`язання відповідача протягом 10 (десяти) робочих днів провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у позивача та за результатами розслідування скласти акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4.
Суд визнає приведені висновки не в повній мірі обґрунтованими, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 у період з 11 грудня 2000 року по 17 травня 2003 року та з 02 червня 2003 року по 18 липня 2022 року працював в ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».
КП «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечнікова» ДОР» 05 липня 2023 складено повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_1 за формою П-3 вих. № 148/ЕА 7008.
На звернення позивача до Південно-Східного міжрегіонального  управління Державної служби з питань праці 20 червня 2025 року щодо непроведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) відповідач листом №ПС/3.1/1229-ЗВ-25 від 14 липня 2025 року повідомив про відмову у проведенні розслідування.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Статтею 1 Закону України «Про охорону праці» від 14 жовтня 1992 року № 2694-ХІІ (далі – Закон № 2694-ХІІ) визначено поняття охорони праці як системи правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.
Відповідності до статті 22 Закону № 2694-ХІІ роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.
У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.
Процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 29 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» визначає Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі - Порядок №337).
Пунктом 105 Порядку № 337 установлено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів.
Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування.
Відповідно до пункту 107 Порядку № 337 розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування. 
Згідно з пунктом 110 Порядку № 337 роботодавець зобов`язаний в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування:
відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху);
необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці;
матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту;
приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння);
результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали.
Пунктом 112 Порядку №337 передбачено, що комісія з розслідування зобов`язана:
розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння);
розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів;
провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння);
скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
За положеннями пункту 117 Порядку № 337 за результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 (далі - акт за формою П-4) згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства. 
За обставинами цієї справи відповідачем після отримання 05 липня 2023 року повідомлення за формою П-3 від 05 липня 2023 року?вих. №148/ЕА7008 про хронічне професійне захворювання (отруєння) ОСОБА_1 , працівника ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», не утворено протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).
Розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) позивача не проводилося.
За позицією відповідача саме з вини роботодавця не утворено комісію з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), адже роботодавцем не повідомлено орган Держпраці про особу представника роботодавця, який має бути включений до складу комісії.
Суд відхиляє такий довід відповідача, адже саме на відповідний територіальний орган Держпраці законодавцем покладено обов`язок з утворення протягом трьох робочих днів комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).
При цьому відповідачем не доведено, що ним вживались заходи, крім направлення листів до роботодавця, щодо зобов`язання ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надати інформацію про особу, яка від роботодавця має бути включена до складу такої комісії.
Суд визнає помилковим висновок суду першої інстанції, що за відсутності інформації від роботодавця про уповноважених представників, яких пропонується включити до складу комісії з розслідування, відповідач мав включити до складу комісії представника місцевої адміністрації, адже за положеннями пункту 106 Порядку №337 представник місцевої адміністрації може бути залучений до складу комісії виключно у випадку ліквідації підприємства (установи, організації) без правонаступника.
Проте ця обставина не спростовує висновку суду першої інстанції про те, що відповідачем допущена протиправна поведінка у питанні невжиття заходів з утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).
Стосовно питання закінчення строку дії повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 суд зазначає наступне.
Пунктом 101 Порядку № 337 установлено, що спеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я.
Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника.
В цьому випадку повідомлення за формою П-3 складено 05 липня 2023 року, діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) позивача установлений 05 липня 2023 року, отже повідомлення за формою П-3 діяло до 05 січня 2024 року.
Позивач звернувся за захистом своїх прав до суду 21 липня 2025 року, тобто поза межами строку дії повідомлення за формою П-3.
Ця обставина виключає можливість реалізації ефективного захисту прав позивача в межах заявлених ним позовних вимог, оскільки сплив строку дії повідомлення за формою П-3 виключає обов`язок територіального органу Держпраці вчиняти дії щодо утворення комісії та проведення службового розслідування.
При цьому законодавством не передбачено можливості поновлення або продовження строку дії повідомлення за формою П-3 про хронічне професійне захворювання (отруєння).
Враховуючи закінчення строку дії повідомлення за формою П-3, відсутні підстави для задоволення позовних вимог про зобов`язання відповідача утворити комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) на підставі повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) від 05.07.2023 № 148/ЕА7008 за формою П-3 щодо ОСОБА_1 та провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).
Судом першої інстанції не враховано наведеного, що призвело до помилкового задоволення позовних вимог зобов`язального характеру.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог в частині зобов`язання відповідача утворити комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) на підставі повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) від 05.07.2023 № 148/ЕА7008 за формою П-3 щодо ОСОБА_1 та провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), помилкове задоволення цих позовних вимог внаслідок неправильного застосування норм матеріального права, рішення суду першої інстанції має бути скасовано в цій частині із ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні цієї частини позовних вимог.
В іншій частині позовних вимог судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави скасування рішення в цій частині.
Оскільки ця справа є справою незначної складності у розумінні частини шостої статті 12 КАС України, розглянута за правилами спрощеного позовного провадження та не відноситься до справ, які відповідно до КАС України  розглядаються за правилами загального позовного провадження, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених цим пунктом.
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2025 року в справі № 160/21006/25 задовольнити частково.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2025 року в справі № 160/21006/25 за позовом ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії скасувати в частині задоволення позовних вимог про зобов`язання Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці утворити комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) на підставі повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) від 05.07.2023 № 148/ЕА7008 за формою П-3 щодо ОСОБА_1 та провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), ухваливши нове рішення про відмову у задоволенні цієї частини позовних вимог.
В іншій частині рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати ухвалення 03 грудня 2025 року та відповідно п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом. 
Повне судове рішення складено 03 грудня 2025 року.
   
    Суддя-доповідач                                                                      В.А. Шальєва 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко 

                               суддя                                                                      С.М. Іванов