ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" січня 2026 р. Справа № 910/5735/25
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого: Шапрана В.В.
суддів: Буравльова С.І. 
Андрієнка В.В. 

секретар Місюк О.П.
за участю
представників: позивача - Калінський С.В.;
відповідача - Гаркавенко О.В.
розглянувши апеляційну скаргу Державної установи «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України»
на рішення Господарського суду міста Києва від 18.11.2025 (повне рішення складене 04.12.2025)
у справі №910/5735/25 (суддя - Мандриченко О.В.)
за позовом Державної установи «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України»
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль тм»
про визнання недійсними окремих пунктів договору та стягнення грошових коштів.

ВСТАНОВИВ:

У травні 2025 року Державна установа «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» звернулася з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль тм», у якому просила:
- визнати недійсними п. п. 1.2. та 4.1 договору №92-К-23 від 29.05.2023 (зі змінами), укладеного між Державною установою «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТМ стиль текстиль» (теперішня назва Товариство з обмеженою відповідальністю «Стиль тм»), в частині включення до договірної ціни податку на додану вартість (далі - ПДВ);
- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» 922756,20 грн безпідставно набутих грошових коштів по договору №92-К-23 від 29.05.2023.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскільки до ціни зазначеного договору помилково включено суму ПДВ, незважаючи на перебування Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» в цей період платником спрощеної системи оподаткування 3 групи зі ставкою єдиного податку 2%, відповідач набув грошові кошти в розмірі суми ПДВ, а саме 922756,00 грн (ПДВ у розмірі 20% від ціни поставленого товару по договору у 2022 році), передбаченому умовами п. 4.1 договору, поза підставою, передбаченою договором. У зв`язку з цим положення п. п. 1.2 та 4.1 договору (зі змінами) в частині включення до договірної ціни ПДВ суперечать підп. 9.5 п. 9 підр. 8 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, а тому підлягають визнанню недійсними на підставі ч. 1 ст. 203, ст. 215 та ст. 217 Цивільного кодексу України, а грошові кошти в сумі 922756,00 грн підлягають поверненню позивачу.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.05.2025 відкрито провадження у справі №910/5735/25, вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.11.2025 (повне рішення складене 04.12.2025) у справі №910/5735/25 у задоволенні позову Державної установи «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» відмовлено повністю.
Не погоджуючись із вказаним рішенням, Державна установа «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким позов задовольнити у повному обсязі.
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції під час ухвалення оскаржуваного рішення неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права.
Доводи скаржника зводяться до наступного:
- скаржник зазначає, що до ціни договору помилково включено суму ПДВ, відповідач, будучи в цей період платником спрощеної системи оподаткування 3 групи зі ставкою єдиного податку 2%, набув грошові кошти в розмірі суми ПДВ, а саме 922756,00 грн (ПДВ у розмірі 20% від ціни поставленого товару по договору), передбаченому умовами п. 4.1 договору поза підставою, передбаченою договором. Зміст оспорюваного правочину в цій частині суперечить Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, що в силу вимог ч. 1 ст. 203 та ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України є підставою для визнання договору недійсним у цій частині;
- судом першої інстанції не надано оцінки акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Державної установи «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» за період з 01.01.2022 по 30.09.2024;
- враховуючи статус платника податків відповідача на момент підписання договору, позивач вважає, що положення п. п. 1.2 та 4.1 договору (зі змінами) в частині включення до договірної ціни ПДВ суперечать підп. 9.5 п. 9 підрозд. 8 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, а тому мають бути визнані судом недійсними на підставі ч. 1 ст. 203, ст. 215 та ст. 217 Цивільного кодексу України.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 23.12.2025 апеляційну скаргу у справі №910/5735/25 передано на розгляд колегії суддів у складі: Шапран В.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Андрієнко В.В., Буравльов С.І.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.12.2025 відкрито апеляційне провадження у справі №910/5735/25, призначено її до розгляду на 27.01.2026, а також встановлено відповідачу строк на подання відзиву.
До суду 13.01.2026 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому відповідач просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.
В судове засідання 27.01.2026 з`явилися представники сторін та надали пояснення по суті апеляційної скарги, після чого судом досліджено докази та заслухано виступи в судових дебатах
Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів встановила наступне.
Зі встановлених місцевим господарським судом обставин даної справи убачається, що Державною установою «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» (замовник) відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» та «Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022, через авторизований електронний майданчик (електронну систему PROZORRO) було проведено процедуру закупівлі - відкриті торги з особливостями «ДК 021-2015: 39510000-0 вироби домашнього текстилю» (простирадло одинарне із бязі відбіленої, наволочка верхня з клапаном із бязі відбіленої) (UA-2023-05-09-002803-а), 2 послуги, строк поставки до 01.10.2023.
На авторизованому електронному майданчику (PROZORRO) було розміщено оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями (ідентифікатор закупівлі UA-2023-05-09-002803-a) щодо закупівлі Генеральною дирекцією ДКВС України ДК 021:2015: 39510000-0 Вироби домашнього текстилю (простирадло одинарне із бязі відбіленої, наволочка верхня з клапаном із бязі відбіленої) в кількості 51000 шт. та 24338 шт., строк поставки до 01.10.2023, очікувана вартість предмета закупівлі 9638860,00 грн.
Згідно з Тендерною документацією (п. 1 розділу V «Оцінка тендерних пропозицій») критерієм оцінки є ціна (100%), ціна тендерної пропозиції повинна враховувати податки і збори, у тому числі, що сплачуються або мають бути сплачені відповідно до положень Податкового кодексу України. У разі, якщо учасник не є платником ПДВ, ціна тендерної пропозиції зазначається без ПДВ.
Товариство з обмеженою відповідальністю «ТМ стиль текстиль», яке в подальшому було перейменоване в Товариство з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» (виконавець) подало свою пропозицію на участь у відкритих торгах з особливостями «ДК 021-2015: 39510000-0 вироби домашнього текстилю» (простирадло одинарне із бязі відбіленої, наволочка верхня з клапаном із бязі відбіленої) (UA-2023-05-09-002803-а) та підписало її електронним підписом, що в подальшому стало передумовою для укладення договору №92-К-23 від 02.06.2023.
Згідно з протоколом розкриття тендерних пропозицій UA-2023-05-09-002803-а (дата публікації 26.05.2023) ціна тендерної пропозиції відповідача до початку та після закінчення аукціону - 9493756,08 грн з ПДВ.
Відповідно до повідомлення замовника про намір укласти договір (дата публікації 26.05.2023) за результатами проведеної процедури закупівлі UA-2023-05-09-002803-a ціна тендерної пропозиції відповідача становила 9493756,08 грн з ПДВ.
За наслідками проведення відкритих торгів з особливостями між сторонами укладений договір №92-К-23 від 02.06.2023 на загальну суму 9493756,08 грн з ПДВ, відповідно до п. 1.1 якого продавець бере на себе зобов`язання у 2023 році продати та відвантажити постільну білизну (простирадло бавовняне одинарне та наволочка верхня 60х50 см) (далі - товар) в асортименті, кількостях, в терміни та за цінами, зазначеними у специфікації, а покупець - забезпечити приймання товару згідно з умовами цього договору.
Згідно з п. 1.2 договору (специфікація) загальна вартість товару становить 9493756,08 грн з ПДВ:
1) простирадло одинарне із бязі відбіленої у кількості 51000 шт. по ціні 157,92 грн з ПДВ на загальну суму 8053920,00 грн з ПДВ, з кінцевим строком поставки до 01.10.2023;
2) наволочка верхня з клапаном із бязі відбіленої в кількості 24338 шт. по ціні 59,16 грн з ПДВ на загальну суму 1439836,08 грн з ПДВ, з кінцевим строком поставки до 01.10.2023.
Відповідно до п. 4.1 договору загальна вартість договору становить 9493756,08 грн, у тому числі ПДВ - 1582292,68 грн. Вартість договору включає в себе ціну самого товару, його упаковки, маркування, доставки, передачі, ПДВ, усі податки та збори, що сплачуються або мають бути сплачені щодо поставки товару.
Як передбачено п. 4.3 договору, збільшення ціни на товар не допускається.
Пунктом 6.2 договору встановлено, що поставка товару здійснюється продавцем власним автотранспортом на умовах DDP (згідно Інкотермс 2010).
Цей договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 31.12.2023 (п. 11.1 договору).
За змістом п. 12.1 договору умови договору не повинні змінюватися після підписання договору до повного виконання сторонами, крім випадків, передбачених законодавством про здійснення публічних закупівель з урахуванням п. 4.3 договору.
02.06.2023 сторонами укладено додаткову угоду №1 до договору, якою внесені наступні зміни:
- п. 1.2 (специфікація) змінено, а саме визначено, що: ціна за одиницю виміру товару з податками та зборами, тарою і транспортними витратами простирадла одинарного із бязі відбіленої становить 157,92 грн, а загальна сума вартості товару з податками та зборами, тарою і транспортними витратами - 8053920,00 грн; ціна за одиницю виміру товару з податками та зборами, тарою і транспортними витратами наволочки верхньої з клапаном із бязі відбіленої становить 59,16 грн, а загальна сума вартості товару з податками та зборами, тарою і транспортними витратами - 1439836,08 грн;
- п. 4.1 договору викладено у наступній редакції: «Загальна вартість цього договору становить 9493756,08 грн, у тому числі обов`язкові податки та збори. Вартість договору включає в себе ціну самого товару, його упаковки, маркування, доставки, передачі, усі податки та збори, що сплачуються або мають бути сплачені щодо поставки товару».
На виконання умов договору відповідачем поставлено, а позивачем прийнято товар, що підтверджується видатковими накладними та актами приймання матеріальних цінностей на склади позивача за період з 03.07.2023 по 02.08.2023.
Відповідачем на оплату товару виставлені відповідні рахунки, які замовником оплачені в повному обсязі, про що зазначалось представниками обох сторін під час розгляду справи.
В подальшому Державною аудиторською службою України проведено ревізію закупівлі - відкриті торги з особливостями на закупівлю послуг код CPV згідно ДК 021-2015: 39510000-0 Вироби домашнього текстилю (простирадло одинарне із бязі відбіленої, наволочка верхня з клапаном із бязі відбіленої).
За результатами вказаної ревізії складено Акт ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності державної установи «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» (далі - акт ревізії) за період з 01.01.2022 по 30.09.2024 у висновках якого зазначено, що листом ДПС №42/5/99-00-12-01-03-05 від 03.01.2025 за даними інформаційно-комунікаційних систем ДПС: - Товариство з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» (код ЄДРПОУ 42374337) - дата реєстрації платником ПДВ 01.10.2018, період перебування на загальній системі оподаткування з 01.01.2022 по 25.09.2022 та з 01.08.2023 по 30.09.2024, за період з 26.09.2022 по 31.07.2023 є платником спрощеної системи оподаткування 3 групи зі ставкою єдиного податку 2%, дата анулювання реєстрації платника спрощеної системи оподаткування 31.07.2023, що також підтверджується інформацією, що міститься у вільному доступі на сайті tax.gov.ua.
В акті ревізії також вказано, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» здійснено поставку товару у липні 2023 року на загальну суму 5536537,20 грн по збільшеній вартості на 922756,20 грн, чим порушено ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України (далі - ГК України), ч. 1 ст. 526, ст. 629 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), підп. 6 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022, зі змінами, п. 4.3 договору №92-К-23 від 02.06.2023, зі змінами, що призвело до витрат державного бюджету на 922756,20 грн, чим нанесено матеріальну шкоду (збитки) на вказану суму.
Надалі позивач звернувся до відповідача з листом-претензією №ГД ДКВС-952/3 ГД/2025 від 14.03.2025 про повернення безпідставно набутих коштів у розмірі 922756,00 грн, у відповідь на яку відповідач у листі №71 від 14.04.2025 зазначив про відсутність підстав для задоволення вимог претензії.
Звертаючись до суду з даним, позивач зазначив, що оскільки до ціни зазначеного договору помилково включено суму ПДВ, незважаючи на перебування Товариства з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» в цей період платником спрощеної системи оподаткування 3 групи зі ставкою єдиного податку 2%, відповідач набув грошові кошти в розмірі суми ПДВ, а саме 922756,00 грн (ПДВ у розмірі 20% від ціни поставленого товару по договору у 2022 році), передбаченому умовами п. 4.1 договору, поза підставою, передбаченою договором. У зв`язку з цим положення п. п. 1.2 та 4.1 договору (зі змінами) в частині включення до договірної ціни ПДВ суперечать підп. 9.5 п. 9 підр. 8 розд. ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України (далі - ПК України), а тому підлягають визнанню недійсними на підставі ч. 1 ст. 203, ст. 215 та ст. 217 ЦК України, а грошові кошти в сумі 922756,00 грн підлягають поверненню позивачу.
Відповідач, заперечуючи проти позову, зазначив наступне:
- фактично цінова пропозиція відповідача не включала суми податку на додану вартість, про що позивач був обізнаний із документів, які було подано Товариством з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» у складі тендерної пропозиції;
- учасники, які не є платниками ПДВ, не мають технічної можливості відобразити в системі електронних закупівель свою цінову пропозицію «без ПДВ» (обрати відмітку «без ПДВ») з огляду на особливості роботи електронної системи закупівель, що підтверджується листом Державного підприємства «Прозорро» №206/01/1055/11 від 12.07.2023;
- з виставлених рахунків на оплату та видаткових накладних вбачається, що в ціну товару не включалася сума ПДВ, оскільки і графа «Разом», і графа «Разом з ПДВ» містять одні й ті ж суми, і при цьому не платник ПДВ не може визначити вартість товару з ПДВ і виставляти рахунки з ПДВ;
- позивач, зазначаючи про відсутність відомостей у рахунках та видаткових накладних щодо того, що ціна та сума товару включає податки та збори, тару та транспортні витрати, не вказує, яку норму законодавства в даному випадку порушив відповідач;
- акт ревізії не може змінювати, припиняти частково або повністю договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені договором та підтверджені первинними документами.
Місцевий господарський суд, ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, дійшов таких висновків:
- перед укладенням договору за результатами проведення відкритих торгів та проведеної процедури закупівлі у відповідності до наданої Товариством з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» цінової пропозиції вих. №57 від 30.05.2023 за результатами отримання повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, відповідач зазначив, що з 26.09.2022 він зареєстрований платником єдиного податку 3 групи зі ставкою 2% на період дії воєнного стану, у зв`язку з чим просив врахувати особливості оподаткування підприємства в період дії воєнного стану, зокрема те, що всі операції з реалізації товарів, послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, вважаються такими, що не є об`єктом оподаткування ПДВ;
- фактично цінова пропозиція відповідача не включала суми податку на додану вартість, про що позивач був обізнаний із документів, які було подано відповідачем у складі тендерної пропозиції;
- наявні у матеріалах справи видаткові накладні та рахунки на оплату містять визначення ціни товару без ПДВ, що кореспондується з тим, що відповідач не є платником цього податку;
- первісно при укладенні договору сторонами було вказано, що вартість товару включає ПДВ, тобто, фактично укладено договір, умови якого не відрізняються від умов тендерної документації, що відповідає приписам ч. 4 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі». Однак, при внесенні змін до договору із виключенням формулювань про включення ПДВ до ціни остання не змінилась у цифровому виразі;
- судом враховано пояснення представників обох сторін стосовно того, що податкові накладні за наслідками поставки товару за спірним договором не складалися, а Товариством з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» наголошено, що сума ПДВ до бюджету не сплачувалася, оскільки товариство на момент виникнення спірних правовідносинам не мало статусу платника ПДВ;
- оскільки доводи позивача про включення до вартості товару за спірним договором суми ПДВ спростовуються матеріалами справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання недійсними п. п. 1.2 та 4.1 договору в частині включення до договірної ціни ПДВ та, як наслідок, для повернення коштів позивачу.
З наведеними вище висновками Господарського суду міста Києва в їх сукупності погоджується і колегія суддів та вважає за необхідне зазначити наступне.
За змістом ст. ст. 15 та 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Положення ч. 2 ст. 16 ЦК України передбачають такий спосіб захисту порушеного права, як визнання правочину недійсним.
Відповідно до ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.
Частинами 1 та 3 ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього кодексу.
Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Згідно зі ст. 217 ЦК України недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини.
Частиною 1 ст. 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно з ч. 1. ст. 627 ЦК України відповідно до ст. 6 цього кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до ст. 712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості регулювання укладення та виконання договорів поставки, у тому числі договору поставки товару для державних потреб.
Статтею 655 ЦК України передбачено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначені положеннями Закону України «Про публічні закупівлі».
За приписами ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель. Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Відповідно до ч. ч. 2-5 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах. Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим законом. Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.
Згідно зі ст. 11 Закону України «Про ціни і ціноутворення» вільні ціни встановлюються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін на всі товари, крім тих, щодо яких здійснюється державне регулювання цін.
Підпунктом 9.1.3 п. 9.1 ст. 9 ПК України встановлено, що податок на додану вартість належить до загальнодержавних податків.
Відповідно до підп. 14.1.156, 14.1.156-1 п. 14.1 ст. 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим кодексом та/або Митним кодексом України. Податкове зобов`язання (для цілей розділу V цього кодексу) - загальна сума податку на додану вартість, одержана (нарахована) платником податку в звітному (податковому) періоді, та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим кодексом.
Підпунктом 14.1.178 п. 14.1 ст. 14 ПК України встановлено, що податок на додану вартість - непрямий податок, який нараховується та сплачується відповідно до норм розділу V цього кодексу.
Відповідно до підп. «а» п. 185.1 ст. 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до ст. 186 цього кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю.
За приписами п. 188.1 ст. 188 ПК України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку, який нараховується відповідно до підпунктів 213.1.9 і 213.1.14 пункту 213.1 статті 213 цього кодексу, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками-суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).
Відповідно до підп. 9.5 п. 9 підрозд. 8 розд. ХХ «Перехідні положення» ПК України платники єдиного податку третьої групи, які використовують особливості оподаткування, встановлені цим пунктом, звільняються від обов`язку нарахування та сплати податку на додану вартість за операціями з постачання товарів, робіт та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, а також від подання податкової звітності з податку на додану вартість, а їх реєстрація платником податку на додану вартість є призупиненою. Під призупиненням реєстрації платником податку на додану вартість для цілей цього пункту розуміється, що для платників єдиного податку третьої групи, які використовують особливості оподаткування, встановлені цим пунктом, призупиняються права та обов`язки, встановлені розділом V та підрозділом 2 розділу XX цього кодексу (у тому числі щодо формування податкового кредиту) на період використання особливостей оподаткування, встановлених цим пунктом. Операції, здійснені платником єдиного податку третьої групи, який використовує особливості оподаткування, встановлені цим пунктом, вважаються такими, що не є об`єктом оподаткування податком на додану вартість. Для осіб, реєстрація яких платником податку на додану вартість є призупиненою відповідно до цього пункту, обрахунок показників, визначених ст. 200-1 цього кодексу, призупиняється на період використання особливостей оподаткування, встановлених цим пунктом.
Згідно з підп. 6 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України №471 від 12.05.2023), істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10, 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13 цих особливостей, крім договору про закупівлю, зазначеного в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 Закону), 80, 86, 88, 89, 91 цих Особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування.
Відповідно до оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями (ідентифікатор закупівлі UA-2023-05-09-002803-a) передбачена закупівля Генеральною дирекцією ДКВС України ДК 021:2015: 39510000-0 Вироби домашнього текстилю (простирадло одинарне із бязі відбіленої, наволочка верхня з клапаном із бязі відбіленої) в кількості 51000 шт. та 24338 шт., строк поставки до 01.10.2023, очікувана вартість предмета закупівлі 9638860,00 грн.
Згідно з п. 1 ст. 29 «Про публічні закупівлі» оцінка тендерних пропозицій/пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, шляхом застосування електронного аукціону.
У пункті 1 розділу V «Оцінка тендерних пропозицій» зазначено перелік критеріїв оцінки тендерної пропозиції із зазначенням питомої ваги критерію. Ціна тендерної пропозиції не може перевищувати вартість предмета закупівлі, зазначену в оголошенні про проведення відкритих торгів, з урахуванням абзацу другого пункту 28 Особливостей. До розгляду не приймається тендерна пропозиція, ціна якої є вищою ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів з особливостями. Критерієм оцінки є ціна (100%). Ціна тендерної пропозиції повинна враховувати податки і збори, у тому числі, що сплачуються або мають бути сплачені відповідно до положень ПК України. У разі, якщо учасник не є платником ПДВ, ціна тендерної пропозиції зазначається без ПДВ.
Тобто єдиним критерієм оцінки пропозицій є ціна. Предмет закупівлі є об`єктом оподаткування ПДВ.
У постанові від 28.04.2020 у справі №904/1143/19 Верховний Суд погодився з висновками судів попередніх інстанцій про те, що при здійсненні оцінки пропозицій учасників повинна прийматися методика порівняння повних відпускних цін учасників, незалежно від того який режим оподаткування застосовується учасником. У рішенні Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України №40-р/пк-пз від 10.06.2016 визначено позицію щодо методики оцінки цінової пропозиції, а саме зазначено, що у разі якщо учасник торгів, який надав найменшу цінову пропозицію не є платником ПДВ, тендерним комітетом приймаються для оцінки цінові пропозиції наступних учасників без врахування ПДВ. Спроби застосовувати при розгляді тендерних пропозицій різний підхід до оцінки учасників, які є або не є платниками ПДВ, є дискримінаційним. При цьому, незалежно від того чи є переможець процедури закупівель платником ПДВ, чи обкладається предмет закупівлі ПДВ, в звіті про результати процедури закупівлі буде відображатись ціна з ПДВ, якщо замовник при формуванні закупівлі і в оголошенні визначив предмет закупівлі з ПДВ.
Як вірно встановлено місцевим господарським судом, Товариство з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» - дата реєстрації платником ПДВ 01.10.2018, період перебування на загальній системі оподаткування з 01.01.2022 по 25.09.2022 та з 01.08.2023 по 30.09.2024, за період з 26.09.2022 по 31.07.2023 є платником спрощеної системи оподаткування 3 групи зі ставкою єдиного податку 2%, дата анулювання реєстрації платника спрощеної системи оподаткування 31.07.2023.
Також судом встановлено, що фактично функціонал платформи проведення торгів Державного підприємства «Прозорро» не передбачає технічної можливості вказати в окремому полі наявність/відсутність ПДВ у пропозиції учасника. Інформація про ПДВ може вказуватись учасником у доданих документах. В системі показник ПДВ у пропозиції відповідає показнику ПДВ в очікуваній вартості закупівлі. Зазначене підтверджується листом Державного підприємства «Прозорро» №206/01/1055/11 від 12.07.2023. Оскільки у відповідача була відсутня технічна можливість вказати в окремому полі про відсутність ПДВ у пропозиції учасника, у тендерній пропозиції відповідача відображена ціна з ПДВ.
Водночас, з матеріалів справи вбачається, що перед укладенням договору за результатами проведення відкритих торгів та проведеної процедури закупівлі у відповідності до наданої Товариством з обмеженою відповідальністю «Стиль тм» цінової пропозиції вих. №57 від 30.05.2023 за результатами отримання повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, відповідач зазначив, що з 26.09.2022 він зареєстрований платником єдиного податку 3 групи зі ставкою 2% на період дії воєнного стану, у зв`язку з чим просив врахувати особливості оподаткування підприємства в період дії воєнного стану, зокрема те, що всі операції з реалізації товарів, послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, вважаються такими, що не є об`єктом оподаткування ПДВ.
Тобто, на момент укладення спірного правочину відповідач не був платником податку на додану вартість.
З огляду на зазначене, цінова пропозиція відповідача не включала суми податку на додану вартість, про що позивачу було відомо із документів, які подано відповідачем у складі тендерної пропозиції.
Також судом першої інстанції взято до уваги, що податкові накладні за наслідками поставки товару за спірним договором не складалися і наявні у матеріалах справи видаткові накладні та рахунки на оплату містять визначення ціни товару без ПДВ.
Колегія суддів враховує, що при укладені договору сторонами дійсно вказано, що вартість товару включає ПДВ, тобто, фактично укладено договір, умови якого не відрізняються від умов тендерної документації, що відповідає приписам ч. 4 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».
Однак, при внесенні змін до договору шляхом укладення додаткової угоди із виключенням формулювань про включення ПДВ до ціни, остання не змінилася у цифровому виразі.
Отже, оскільки, як вірно встановлено судом першої інстанції, ціна товару не включає ПДВ, то відсутні підстави для визнання недійсними п. п. 1.2. та 4.1 договору зі змінами, внесеними додатковою угодою №1 від 02.06.2023, в частині включення до договірної ціни ПДВ.
Враховуючи правомірні висновки суду щодо відмови в задоволенні позову Державної установи «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» в частині визнання недійсними пунктів договору щодо включення до договірної ціни ПДВ, суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача безпідставно отриманих коштів у сумі 922756,00 грн, оскільки вказані кошти було сплачено за договором, а отже, вони не є такими, що набуті без належної правової підстави у розумінні ст. 1212 ЦК України.
Скаржник в апеляційній скарзі також вказує на те, що судом першої інстанції не надано належної оцінки обставинам, встановленим актом ревізії.
Водночас, Верховний Суд у постанові від 19.12.2025 у справі №915/222/24 вказав, що Верховний Суд у постанові від 24.04.2018 у справі №826/3902/15 дійшов висновку про те, що акт ревізії не є документом, що створює правові наслідки для суб`єкта інспектування, але є документом, що фіксує певні факти і обставини, які можуть стати підставою для «законної вимоги» контролюючого органу на адресу підконтрольного суб`єкта або для здійснення цим органом самостійно заходів до усунення виявлених порушень законодавства шляхом звернення до суду в інтересах держави. Подібні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 08.05.2018 у справі №826/3350/17, 22.05.2018 у справі №826/18946/14, 20.06.2018 у справі №826/5608/17 та 26.03.2020 у справі №2040/6730/18.
Також у постановах Верховного Суду від 16.10.2018 у справі №910/23357/17, 18.02.2020 у справі №910/7984/16 та 07.12.2021 у справі №922/3816/19 викладено висновок про те, що акт ревізії Державної фінансової інспекції України не є беззаперечною підставою для задоволення позовних вимог про стягнення збитків, оскільки виявлені таким органом порушення не можуть впливати на умови укладених між сторонами договорів і не можуть їх змінювати. Акт ревізії не може змінювати, припиняти договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені укладеними договорами та які підтверджені відповідним актами передачі-приймання наданих послуг. Акт ревізії Державної фінансової інспекції України є документом, складеним з приводу наявності або відсутності відповідних порушень, та містить лише думку органу, який його склав. Викладені в ній висновки не мають заздалегідь обумовленої сили, тобто акт ревізії не є підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов договору. Акт ревізії не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися. Акт ревізії є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу. У контексті зазначеного касаційний суд конкретизував, що акт ревізії Управління Держаудитслужби (яке є уповноваженим органом державного фінансового контролю), якщо він (акт) складений і оформлений із дотриманням законодавчо встановлених вимог, може бути належним доказом у розумінні ст. 76 ГПК України. Такий акт ревізії має оцінюватися судом на загальних підставах, визначених ст. 86 ГПК України, разом з іншими доказами у справі. Акт ревізії є носієм доказової інформації, але не має заздалегідь встановленої сили і не звільняє сторону від обов`язку доведення обставин, на які вона посилається (ч. 1 ст. 74 ГПК України).
Отже, вказані доводи скаржника апеляційним судом відхиляються, як необґрунтовані.
Як наслідок, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні заявленого позову.
Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим кодексом.
Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.
Згідно зі ст. ст. 76 та 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Статтею 276 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на вказані обставини, ґрунтуючись на матеріалах справи, апеляційний суд вважає, що рішення Господарського суду міста Києва від 18.11.2025 у справі №910/5735/25 ухвалене з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга Державної установи «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» не підлягає задоволенню.
У зв`язку з відмовою у задоволенні апеляційної скарги відповідно до ст. 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору за її подання покладаються на скаржника.
Керуючись ст. ст. 267 - 285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Державної установи «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 18.11.2025 у справі №910/5735/25 залишити без змін.
3. Витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Державну установу «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України».
4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду у строк двадцять днів з дня складення повного судового рішення.

Повна постанова складена 06.02.2026.

Головуючий суддя В.В. Шапран 

Судді С.І. Буравльов

В.В. Андрієнко