ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

29 січня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 340/4507/25	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),
суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В., 
розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні суду в м. Дніпро апеляційну скаргу Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05.09.2025 року (суддя Науменко В.В., м. Кропивницький, повний текст рішення складено 05.09.2025 року) в справі №340/4507/25 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Кіровоградській області про визнання протиправними дій, зобов`язання оформити та надати оновлену довідку про розмір грошового забезпечення, -

в с т а н о в и в:
01.07.2025 року ОСОБА_1 (далі по тексту – позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Кіровоградській області (далі по тексту – відповідач), в якому просив визнати протиправними дії відповідача щодо зменшення в довідці від 05.12.2024 року № 5501-7068/5517.1 станом на 01 січня 2023 року про розмір грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії у відсотковому розмірі; зобов`язати відповідача оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області оновлену довідку про його розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 рік із включенням таких відомостей: надбавки за особливості проходження служби у розмірі (50% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років); премії (105% посадового окладу), які встановлені на 2023 рік та обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів станом на 2023 рік та розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлених статтями 7 законів України про Державний бюджет України, відповідно на 2023 рік, для перерахунку пенсії з 01 лютого 2023 року.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05.09.2025 року позовні вимоги задоволено.
Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Кіровоградській області, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подало апеляційну скаргу, просила рішення скасувати та прийняти нове рішення про залишення позовних вимог без розгляду. Свої вимоги обґрунтувало тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт вказував, що рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду сили у справі № 340/5836/24, яке набрало законної, ДСНС зобов`язано підготувати та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 01.01.2023, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХП «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»; постанови КМУ № 704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовими (спеціальними) званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2023 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови із зазначенням в довідці відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку пенсії з 01.02.2023 року. Рішення суду виконано та сформовано довідку від 05.12.2024 року № 5501-7068/55-171. При цьому судом першої інстанції не було взято до уваги, що ані постанова Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», ані Інструкція про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 20.07.2018 № 623, які є керівними при призначенні пенсії, не передбачають конкретний відсоток надбавки за особливості проходження служби та премії. В той же час, граничні розміри надбавок визначаються керівником державного орану в межах видатків, затверджених на грошове забезпечення, залежно від розміру посадового окладу, виконуваних обов`язків та напрямку діяльності відповідного підрозділу, що є підставами для ухвалення рішення про відмову у задоволенні позову. Апелянт вказував, що суд першої інстанції помилково посилається на пункт 5 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 р. № 45, що розмір премії та надбавки за особливості проходження служби для перерахунку пенсій враховується у середньому розмірі, що фактично виплачений за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі № 826/3858/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 та постановою Верховного Суду від 12.11.2019, визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 ПКМУ № 103 та зміни до пункту 5 і додатка 2 до Порядку, що стосуються зокрема складових грошового забезпечення для перерахунку пенсії. Крім того, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі № 826/6453/18 визнано протиправним та скасовано пункт 6 постанови КМУ № 103, тобто визнано протиправним та скасовано пункт 4 постанови КМУ № 704, згідно із яким розрахунок грошового забезпечення здійснювався виходячи із прожиткового мінімуму станом на 01.01.2018. Визнання таким, шо втратив чинність, нормативного акта чи його скасування не поновлює дію актів, які ним скасовані або визнані такими, що втратили чинність. Кабінет Міністрів України не прийняв нової постанови щодо відновлення дії або встановлення іншого способу/порядку розрахунку грошового забезпечення та його складових для розрахунку грошового забезпечення, а судами у справах № 826/3858/18, № 826/6453/18 та № 160/8324/19 не поновлено дію норм права, а відтак рішення не породжує обов`язку ДСНС щодо проведення перерахунку грошового забезпечення позивача. Згідно із пунктом 2 розділу V Інструкції особам рядового і начальницького складу залежно від складності, важливості, інтенсивності та умов служби розмір надбавки за особливості проходження служби, установлений відповідно до пункту 1 цього розділу, може збільшуватися до 100 відсотків посадового окладу, окладу за спеціальним званням з урахуванням надбавки за вислугу років. Відповідно до пункту З розділу V Інструкції розмір надбавки за особливості проходження служби встановлюється наказом керівника органу управління (підрозділу) на початку року із зазначенням конкретного розміру кожній особі рядового чи начальницького складу служби цивільного захисту залежно від складності, важливості, інтенсивності та умов служби з урахуванням асигнувань на грошове забезпечення на відповідний рік. Наказом ДСНС від 13.01.2023 року № 31 встановлено граничні надбавки, зокрема за посадою начальника відділу Департаменту у розмірі до 95%, отже зазначеним наказом обмежено максимальний розмір надбавки до 95%, а не встановлено надбавку у розмірі 95%. Апелянт вказував, що відповідно до абзаців 1, 2 пункту 1 розділу XVI Інструкції керівники органів управління (підрозділів) мають право в межах фонду преміювання та економії грошового забезпечення здійснювати преміювання осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби. Преміювання осіб рядового і начальницького складу здійснюється в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі, визначеному наказом ДСНС на відповідний рік, але не менше 10 відсотків фонду посадових окладів. Чинне законодавство передбачає преміювання не менше 10 відсотків фонду посадових окладів, наказом ДСНС від 13.01.2024 року № 31 передбачено щомісячне преміювання осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту відповідно до положення про преміювання та їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання. Наказом ДСНС від 13.01.2023 № 31 не встановлено сталий відсоток премії, а лише обмежено їх максимальну межу. Наказом ДСНС від 13.01.2023 року № 31 встановлено граничну премію, зокрема за посадою начальника відділу Департаменту до 200%, тобто розмір спірної премії встановлено у межах від 10% до 200%, а не встановлено премію у розмірі 200%. Апелянт зазначав, що у пункті 34 постанови Верховного Суду від 28.11.2022 у справі № 420/11532/20 здійснено висновок, що преміювання осіб рядового або начальницького складу є виключно правом керівників органів і установ, а не обов`язком, та здійснюється за одночасної присутності декількох складових, зокрема, наявності особистого внеску відповідної особи в загальні результати роботи установи, відсутності порушень службової дисципліни (невиходу на службу без поважних причин, порушення статутних правил несення служби, незадовільні показники службової діяльності, викривлення фінансової, бюджетної звітності, тощо), а також за наявності відповідного бюджетного фінансування. 
Заявник апеляційної скарги вказував, що інститут строків в адміністративному процесі є однією з ключових гарантій принципу правової визначеності, який є невід`ємною частиною верховенства права. Як неодноразово наголошував Верховний Суд, зокрема у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі № 815/91/18, встановлення процесуальних строків дисциплінує учасників судочинства та забезпечує стабільність публічно-правових відносин, обмежуючи час, протягом якого вони можуть вважатися спірними. Відповідно до частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Апелянт вказував, що даний спір виник щодо незгоди позивача зі складовими довідки (а саме надбавки за особливості проходження служби та премії) грошового забезпечення від 05.12.2024 № 5501 - 7068/5517.1, яка оформлена та видана на виконання судового рішення від 28.10.2024 у справі № 340/5736/24. 06.12.2024 року на адресу для листування представника позивача поштовим зв`язком було направлено вищезазначену оформлену довідку (копія реєстру відправленої кореспонденції та квитанція долучається). Отримавши в грудні 2024 року довідку про грошове забезпечення від 05.12.2024 № 5501 - 7068/5517.1 станом на 01.01.2023, позивач знав про розмір її складових, а також мав реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про те, як обчислено та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок, які складові такої довідки станом на 01.01.2023. З моменту отримання довідки від 05.12.2024 № 5501 - 7068/5517.1 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії станом на 01.01.2023 позивач вважається таким, що повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Саме з цього моменту (грудня 2024 року) розпочинається перебіг такого строку. Отримання позивачем листа відповідача від 12.05.2025 № 55 01 - 2411/5517.1 у відповідь на його заяву від 08.05.2025 не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав діями/бездіяльністю відповідача при визначенні розміру складових його грошового забезпечення станом на 01.01.2023, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, оскільки такі дії позивач почав вчиняти після закінчення цього строку. Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача, формування судової практики і таке інше. Нереалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача. Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Апелянт вказував, що позивач обґрунтовував пропуск звернення до суду лише посиланням на постанову судової палати Касаційного адміністративного суду у справі № 380/1907/23, стверджуючи, вказуючи, що до даних правовідносин не застосовується шестимісячний строк. Однак таке посилання є абсолютно безпідставним, оскільки правовідносини у згаданій справі та у справі, що розглядається, не є подібними, вони стосуються іншого кола правовідносин. Висновок Верховного Суду стосувався ситуації, коли перерахунок пенсії не був проведений з вини державних органів, які не видали довідку, тобто йшлося про захист права в умовах триваючої протиправної бездіяльності. У такому випадку дійсно застосовується частина третя статті 51 Закону України № 2262-ХІІ, яка гарантує перерахунок з дати виникнення права на нього без обмеження строком. Натомість у даній справі ГУ ДСНС України у Кіровоградській області не було бездіяльним. Навпаки, було вчинено конкретну, завершену дію – виготовлено та видано апелянту довідку. Відповідно, предметом спору є не відсутність довідки, а незгода з її змістом. Оскарження змісту конкретного рішення (дії) суб`єкта владних повноважень є класичним адміністративним спором, який підпадає під дію загальних строків позовної давності, встановлених статтею 122 КАС України. 
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню. 
Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що відповідно до частин другої-четвертої статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону. Грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності. Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій. Суд першої інстанції вказував, що підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами Закону № 2262-ХІІ, є зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, або введення для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, проведені на підставі рішення Кабінету Міністрів України, оскільки саме цьому органу законодавчо надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розмірів грошового забезпечення для такого перерахунку. Перерахунок пенсії здійснюється головними управліннями Пенсійного фонду після надходження від уповноваженого органу відповідної довідки та виключно з урахуванням тих складових грошового забезпечення, які вказані у такій довідці. Згідно з абзацами першим-п`ятим пункту 5 Порядку № 45 (в редакції без змін, внесених пунктом 6 Постанови № 103) для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів: посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України або керівником державного органу у межах його повноважень на момент виникнення права на перерахунок за відповідною посадою та військовим (спеціальним) званням; надбавки за знання та використання в роботі іноземної мови, почесне звання «заслужений» чи «народний», службу в умовах режимних обмежень, спортивні звання, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук та вчене звання - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на момент виникнення права на перерахунок, якщо вони були фактично встановлені особі; щомісячні надбавки, доплати та підвищення, конкретні розміри яких за відповідними посадами (категоріями) установлені Кабінетом Міністрів України - у зазначених розмірах на момент виникнення права на перерахунок; інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію. Стосовно розмірів такого додаткового виду грошового забезпечення як надбавка за особливості проходження служби, підпунктом 1 пункту 5 постанови КМУ №704 надано право керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання, установлювати, зокрема надбавку за особливості проходження служби в розмірі до 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років. Згідно норми абзацу четвертого підпункту 1 пункту 5 постанови КМУ № 704 надбавка за особливості проходження служби військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби) та особам рядового і начальницького складу може призначатися у розмірі від 1% (мінімальний розмір) до 100% (максимальний розмір). Встановлення такого діапазону між мінімальним та максимальним розміром надбавки за особливості проходження служби означає, що у будь-якому випадку вказана надбавка не може перевищувати 100%. Щодо розміру премії, як додаткового види грошового забезпечення, суд вказує, що підпунктом 2 пункту 5 постанови КМУ № 704 надано право керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання, здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10% посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення. Суд першої інстанції вказував, що чинне нормативне регулювання не встановлює фіксованих розмірів спірних додаткових видів грошового забезпечення, які враховуються для перерахунку пенсії, а лише передбачає мінімальні або ж граничні розміри вказаних складових грошового забезпечення. При цьому встановлення граничного розміру вказує на те, що відповідний вид певної складової грошового забезпечення має мінімальні та максимальні кількісні показники, які можуть варіюватися, тобто не є сталими величинами, і залежать від наявного фонду грошового забезпечення, передбаченого в кошторисі відповідного органу, а також від якості, складності, обсягу та важливості виконуваних обов`язків за посадою. У довідці про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії відсоткове значення надбавки за особливості проходження служби та премії (розмір яких є предметом спору у цій справі) належить указувати у середньому розмірі, що фактично виплачений за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію. Щодо необхідності зазначення у відповідних довідках для перерахунку пенсій розміру премії, визначеного у середньому розмірі, що фактично виплачений за відповідною посадою, викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 802/2196/17-а (Пз/9901/1/18). За результатом розгляду справи № 380/19324/23 Велика Палата Верховного Суду у постанові 23 травня 2024 року, залишивши без змін рішення Верховного Суду від 05 березня 2024 року, дійшла висновку, що надбавка за особливості проходження служби та премія у довідках про розмір грошового забезпечення, які видаються особам, пенсію яким призначено відповідно до Закону № 2262-XII на виконання рішення суду, у справах щодо визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання, які обчислені шляхом множення відповідних коефіцієнтів, зазначених у Постанові КМУ № 704, на розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зазначаються у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію. З листа ГУ ДСНС України у Кіровоградській області від 15.05.2024 року № 5502-2720/5527 слідує, що розмір премії та надбавки за ОПС, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (січень) у державному органі, звідки позивач звільнився на пенсію, за аналогічною посадою встановлені у такому значенні: надбавка за ОПС - 50%; премія - 115%. Натомість у довідці від 05.12.2024 р. за № 5501-7068/5517.1, що була видана позивачу на виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 року у справі № 340/5736/24, відповідач вказав для перерахунку пенсії станом на 01 січня 2023 р. надбавку за особливості проходження служби в розмірі 26% та премію в розмірі 20%.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Кіровоградській області та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 року у справі №340/5736/24 визнано протиправними дії Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області щодо відмови у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 01.01.2023 відповідно до статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із визначенням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023, встановленого законом України «Про державний бюджет України на 2023 рік» від 03.11.2022 №2710-IX (2684,00 грн) на відповідний тарифний коефіцієнт згідно додатків 1, 14 до Постанови №704, з включенням надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення перерахунку пенсії з 01.02.2023; зобов`язано Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області нову довідку про розміри грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 01.01.2023 у відповідності до вимог ст. 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за військове (спеціальне) звання, які розраховані шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684,00 грн), встановленого законом України «Про державний бюджет України на 2023 рік» від 03.11.2022 №2710-IX на відповідний тарифний коефіцієнт згідно додатків 1, 14 до Постанови №704, надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, в розмірах у відсотках, встановлених для відповідної категорії військовослужбовців за відповідною посадою та обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів станом на січень 2023 року, для здійснення перерахунку пенсії з 01.02.2023.
Рішення набрало законної сили 28.11.2024 року.
На виконання рішення суду, Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Кіровоградській області видано ОСОБА_1 довідку від 05.12.2024 року № 5501-7068/5517.1 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача за нормами, чинними станом на 01.01.2023 року, до довідки включено: посадовий оклад – 7730,00 грн, оклад за військовим званням (майор) – 2040,00 грн, надбавка за вислугу років (45%) – 4396,50 грн, надбавка за особливості проходження служби (26%) – 3683,29 грн, премія (20 %) – 1546,00 грн, усього – 19395,79 грн.
Позивач не погодився з розмірами грошового забезпечення, відомості про яке включені до довідки та звернувся через свого представника до відповідача з відповідною заявою. ГУ ДСНС у Кіровоградській області листом від 12.05.2025 року № 55 01-2411/5517.1 повідомлено про розміри основних щомісячних видів грошового забезпечення, повідомлено розміри додаткових видів грошового забезпечення, зокрема премії. 
Відповідач вказує, що позивачем порушено строк звернення до суду з позовом. 
Суд звертає увагу, що про розміри грошового забезпечення, зокрема розміри премії та надбавки за особливості проходження служби ОСОБА_2 дізнався з листа від 12.05.2025 року.
Згідно частин 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. 
При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно встановити коли особа дізналась або повинна була дізнатись про можливе порушення своїх прав. Під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу, що здійснює виплату пенсії (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок допомоги.
Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Лист повідомлення про нарахування та виплату грошового забезпечення датований 12.05.2025 року. 
Дійсно, 05.12.2024 року ОСОБА_1 отримав довідку № 5501-7068/5517.1 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, проте про невірне зазначення на його думку розмірів грошового забезпечення (складників), дізнався після отримання листа від 12.05.2025 року № 55 01-2411/5517.1.
За правилами ч. 3 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Положення статті 122 КАС України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення військовослужбовців). Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 Кодексу законів про працю України , зокрема, частиною другою цієї статті.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин», який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 Кодексу законів про працю України викладено в такій редакції: «Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».
Суд апеляційної інстанції враховує висновки Верховного Суду щодо строку звернення до суду, викладені у постанові від 30.11.2023 року справі № 160/759/23.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.04.2020 року у справі № 9901/601/19 вказувала, що право на звернення до суду не є абсолютним чи безмежним, а може бути регламентованим. Слід враховувати, що особа була вільною у виборі способу захисту свого порушеного права і за бажанням могла скористатися правом на оскарження акта у строк, передбачений нормативним процесуальним положенням.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Як було вказано, при вирішенні питання про дотримання строків звернення до суду слід звертати увагу коли особа дізналась або повинна була дізнатись про можливе порушення своїх прав. У випадку цієї справи позивач дійсно дізнався про своє порушене право, а саме про можливе невірне зазначення у довідці видів грошового забезпечення з листа від12.05.2025 року.
В ухвалі від 18.09.2020 року у справі № 11-119сап20 Велика Палата Верховного Суду вказувала, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. 
Суд враховує правову позицію Верховного Суду висловлену у постановах від 05.05.2022 року у справі № 914/2652/19, від 30.03.2021 року справа № 520/11044/19. Верховний Суд вказував, що оцінюючи поведінку позивача та обставини справи в сукупності, залишення позову без розгляду та позбавлення позивача права на звернення до суду через пропуск строку у зв`язку із тим, що він очікував і розраховував на ухвалення судового рішення та вирішення його справи, було б явно непропорційним та може вказувати на надмірний формалізм у такому важливому питанні, як доступ до правосуддя. При встановленні можливості визнання поважними причин пропуску строку суд має встановити дійсні обставини, що зумовили таку ситуацію, та належним чином мотивувати своє рішення.
Згідно ч. 1 ст. 2 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, які мають право на пенсійне забезпечення, пенсії відповідно до цього Закону призначаються і виплачуються після звільнення їх зі служби.
Згідно частин 1, 3 ст. 43 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» пенсії, які призначаються відповідно до цього Закону особам із числа військовослужбовців строкової служби та членам їх сімей, обчислюються за встановленими нормами у процентах до середньомісячного заробітку, який одержували військовослужбовці до призову на строкову військову службу чи після звільнення з військової служби до звернення за пенсією, або до середньомісячного грошового забезпечення, одержуваного військовослужбовцями в період проходження військової служби за контрактом. При цьому середньомісячний заробіток (грошове забезпечення) для обчислення їм пенсій визначається в порядку, встановленому Законом України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно ч. 3 ст. 51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.
Таким чином, при призначенні пенсії, така обчислюється з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Тобто законодавцем передбачено обрахування пенсії виходячи з розміру грошового забезпечення до складу якого входячи обов`язкові оклади та надбавки, доплати, премії, всі складові грошового забезпечення, з яких було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Таке твердження зокрема підкріплене ст. 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».
Згідно ч. 2, ч. 4 ст. 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Порядок виплати грошового забезпечення визначається Міністром оборони України, керівниками центральних органів виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні утворені відповідно до законів України військові формування та правоохоронні органи, керівниками розвідувальних органів України. Порядок і розміри грошового забезпечення військовослужбовців, відряджених до державних органів, підприємств, установ, організацій, а також державних та комунальних навчальних закладів для виконання завдань в інтересах оборони держави та її безпеки із залишенням на військовій службі, визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно ч. 18 ст. 43 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.
Пунктами 1, 5 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року № 45, перерахунок раніше призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» пенсій проводиться у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за Законом, або у зв`язку із введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством. Додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), крім зазначених у абзаці шостому цього пункту, для перерахунку пенсії не враховуються.
Суд з огляду на вище приведену норму наголошує, що додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), для перерахунку пенсії не враховуються.
Позивач вважає, що розмір грошового забезпечення працівників ДСНС, який береться для обрахунку пенсії змінився, змінився розмір премії та надбавки за особливості проходження служби. Проте зміна розміру додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії не враховуються при перерахунку пенсії.
Абзацом 1 пункту 5 Порядку № 45 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 встановлено, що під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.
Додаток 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року № 45 містить форму довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, яку постановою № 103 було викладено в новій редакції, у якій відсутні такі складові грошового забезпечення, як щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення).
Згідно п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 перерахувати з 1 січня 2016 р. пенсії, призначені згідно із Законом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) за прирівняною посадою з розміру грошового забезпечення поліцейського, враховуючи відповідні оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 р. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 р. № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції». Розмір премії визначається у середніх розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою (посадами) поліцейського за січень 2016 року.
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2018 року по справі №826/3858/18 визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Зобов`язано Кабінет Міністрів України невідкладно після набрання рішенням суду законної сили опублікувати резолютивну частину рішення суду про визнання нормативно-правого акта протиправним та нечинним в окремій його частині у виданні, в якому було офіційно оприлюднено нормативно-правовий акт.
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 травня 2019 року у справі № 826/12704/18, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року, визнано протиправним та скасовано пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб».
Скасований пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 передбачав перерахунок пенсії, виходячи з розміру грошового забезпечення поліцейського, враховуючи відповідні оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 р. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 р. № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції. Оскільки такий пункт скасований, при перерахунку пенсії варто керуватись пунктом 5 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», який передбачає, що під час перерахунку пенсій використовуються види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням. Не враховуються додаткові види грошового забезпечення.
Відповідно до пункту 24 Порядку№ 3-1 про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі статтею 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії. Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток № 5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.
Тотожні за змістом положення щодо процедури перерахунку раніше призначених пенсій військовослужбовців у разі зміни розміру їх грошового забезпечення містяться у пунктах 2, 3 Порядку № 45.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що зміна розміру або показників грошового забезпечення може бути підставою для оформлення органом ДСНС оновленої довідки для перерахунку пенсії та направлення її до відповідного органу Пенсійного Фонду України. 
Довідка від 05.12.2024 року № 5501-7068/5517.1 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача була оформлена на виконання рішення суду Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 у справі №340/5736/24.
Згідно п. 3 розділу 1, п. 1 розділу IV, п. 1, п. 2 розділу V, п. 1 розділу Х, п. 1 розділу ХІ Інструкції про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільнені особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.07.2018 року №623 грошове забезпечення осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення. Особам рядового і начальницького складу виплачується надбавка за вислугу років у таких розмірах посадового окладу з урахуванням окладу за спеціальним званням: від 1 до 5 років - 25 відсотків; від 5 до 10 років - 30 відсотків; від 10 до 15 років - 35 відсотків; від 15 до 20 років - 40 відсотків; від 20 до 25 років - 45 відсотків; 25 років і більше - 50 відсотків. Особам рядового і начальницького складу виплачується надбавка за особливості проходження служби в розмірі до 50 відсотків посадового окладу, окладу за спеціальним званням з урахуванням надбавки за вислугу років. Особам рядового і начальницького складу залежно від складності, важливості, інтенсивності та умов служби розмір надбавки за особливості проходження служби, установлений відповідно до пункту 1 цього розділу, може збільшуватися до 100 відсотків посадового окладу, окладу за спеціальним званням з урахуванням надбавки за вислугу років. Перелік посад, за якими встановлюється надбавка за особливості проходження служби понад розмір, установлений відповідно до пункту 1 цього розділу, затверджується наказом ДСНС у межах фонду грошового забезпечення. Особам начальницького складу, які займають посади, визначені Переліком посадових осіб, на яких покладається виконання функцій державного експерта з питань таємниць, затвердженим Указом Президента України від 01 грудня 2009 року № 987, та особам начальницького складу апарату ДСНС, які залучаються до підготовки рішень та висновків державних експертів з питань таємниць, виплачується надбавка в розмірах, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 03 січня 2013 року № 2 «Про встановлення надбавок до посадових окладів державних експертів з питань таємниць та фахівців, які залучаються до підготовки рішень та висновків державних експертів з питань таємниць». Особам начальницького складу, які проходять службу в умовах режимних обмежень, установлюється надбавка за службу в умовах режимних обмежень залежно від ступеня секретної інформації в таких розмірах від посадового окладу: відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «особливої важливості»,- 20 відсотків; відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «цілком таємно»,- 15 відсотків; відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «таємно»,- 10 відсотків.
Згідно п. 1, п. 8 розділу XVI вищевказаної Інструкції, керівники органів управління (підрозділів) мають право в межах фонду преміювання та економії грошового забезпечення здійснювати преміювання осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби. Преміювання осіб рядового і начальницького складу здійснюється в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі, визначеному наказом ДСНС на відповідний рік, але не менше 10 відсотків фонду посадових окладів. Преміювання осіб рядового і начальницького складу органів управління (підрозділів) здійснюється відповідно до положення про преміювання, розробленого органом управління (підрозділу) з метою визначення порядку матеріального заохочення осіб рядового і начальницького складу органів управління (підрозділів), з урахуванням специфіки та особливостей виконання покладених на них службових обов`язків, своєчасності і точності виконання рішень державних органів та розпоряджень і вказівок керівників органів управління (підрозділів). Виплата премій здійснюється щомісяця за минулий місяць під час виплати грошового забезпечення за поточний місяць. Розмір премій визначається наказом керівника органу управління (підрозділу), керівникам органу управління (підрозділу) - наказами вищих керівників.
Премія встановлюється та виплачується відповідно до наказів ДСНС України та не може бути менше 10 відсотків фонду посадових окладів.
Отже, у відповідності ч. 2, ч. 4 ст. 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.
Довідка про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії видається уповноваженим органом у разі зміни розміру складників грошового забезпечення.
У новій довідці позивач просить зазначити відомості про надбавки за особливості проходження служби у розмірі (50% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років), премії (105% посадового окладу). Натомість у довідці від 05.12.2024 року № 5501-7068/5517.1 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії зазначено надбавку за вислугу років (45%) – 4396,50 грн, надбавку за особливості проходження служби (26%) – 3683,29 грн, премію (20 %) – 1546,00 грн.
Головним управлінням ДСНС у Кіровоградській області сформовано довідку на виконання рішення суду, у відповідності до діючої редакції постанови Кабінетом Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» та Інструкції про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільнені особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.07.2018 року №623. 
Суд апеляційної інстанції вказує, що розмір премії та надбавки за особливості служби щомісячно є змінними величинами грошового забезпечення, не є сталими та такими, які обов`язково виплачуються особі щомісячно, передбачено, що преміювання осіб рядового і начальницького складу здійснюється в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі, визначеному наказом ДСНС на відповідний рік, але не менше 10 відсотків фонду посадових окладів.
Наказом ДСНС від 13.01.2023 року № 31 передбачено щомісячне преміювання осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту відповідно до положення про преміювання та їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання. Наказ не встановлює сталий відсоток премії, а лише обмежує їх максимальну межу.
Задовольняючи позовні вимоги позивача, суд першої інстанції посилався на позицію Верховного Суду, зокрема Великої Палати Верховного Суду, відображену у постанові від 23.05.2024 року у справі № 380/19324/23. Велика Пала Верховного Суду прийшла до висновку, що надбавка за особливості проходження служби та премія у довідках про розмір грошового забезпечення станом на початок відповідного календарного року, які видаються особам, пенсію яким призначено відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» на виконання рішення суду у справах щодо визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання, які обчислені шляхом множення відповідних коефіцієнтів, зазначених у Постанові № 704, на 50% розміру мінімальної заробітної плати, установленого законом на 1 січня відповідного року, зазначаються у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
Натомість, у постановах від 04.07.2024 року у справі № 240/12224/23, від 12.09.2024 року у справі № 260/9408/23, 21.11.2024 року у справі № 620/18699/23 Верховний Суд вказував, що  Верховний Суд у рішенні від 05.03.2024 у зразковій справі № 380/19324/23, залишеному без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2024, дійшов наступного висновку: « надбавка за особливості проходження служби та премія у довідках про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, які видаються особам, пенсію яким призначено відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» на виконання рішення суду, у справах щодо визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання, які обчислені шляхом множення відповідних коефіцієнтів, зазначених у Постанові № 704, на 50% розміру мінімальної заробітної плати, установленого законом на 1 січня відповідного року, зазначаються у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.». Обставини зразкової справи, які обумовлюють типове застосування норм матеріального права: 1) позивачі – пенсіонери, яким призначено пенсію відповідно до Закону № 2262-XII; 2) відповідачем є суб`єкт владних повноважень, до повноважень якого належить видача довідок для перерахунку пенсії особам, пенсія яким призначена відповідно до Закону №2262-XII, а саме обласний територіальний центр комплектації та соціальної підтримки; 3) спір виник з аналогічних підстав у відносинах, що регулюються одними нормами права (у зв`язку з видачею довідок на виконання рішень судів у справах щодо визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання, які обчислені шляхом множення відповідних коефіцієнтів, зазначених у Постанові № 704, на 50 % розміру мінімальної заробітної плати, установленого законом на 1 січня відповідного року, у яких, на думку позивача, усупереч положенням Постанови № 704 та Порядку № 260 неправильно визначено відсоткове значення надбавки за особливості проходження служби та премії); 4) позивачі заявили аналогічні позовні вимоги (по-різному висловлені, але однакові по суті): визнати протиправними дії відповідача щодо зменшення в довідках станом на 01 січня 2020 року, станом на 01 січня 2021 року та станом на 01 січня 2022 року про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, на виконання рішення суду, відсоткового значення надбавки за особливості проходження служби з 65 % до 1 % та премії з 35 % до 10 %, та, як наслідок, зобов`язати на виконання рішення суду скласти та подати до ГУ ПФУ довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року, станом на 01 січня 2021 року та станом на 01 січня 2022 року, в яких на підставі Постанови № 704 та Порядку № 260 указати правильні відсоткові значення згаданих величин.
У зразковій справі № 380/19324/23 Верховний Суд здійснював розгляд щодо правильності застосування судами першої та апеляційної інстанцій ст. 43 і ст. 63 Закону № 2262-XII, з врахуванням Постанова КМ України № 704, Постанови КМ України № 45, Порядку № 260 у питанні зазначення відсоткових значень додаткових видів грошового забезпечення військовослужбовців, а саме, надбавок за особливості проходження військової служби та премії, у довідках про розмір грошового забезпечення, що видаються ІНФОРМАЦІЯ_1 для перерахунку пенсії. Предметом спору у зразковій справі № 380/19324/23 було питання складання та подання органом Територіального центру комплектування та соціальної підтримки до органу Головного управління Пенсійного фонду України довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2020 року, станом на 01 січня 2021 року та станом на 01 січня 2022 року, в яких на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» та Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженого наказом Міністра оборони України від 07 червня 2018 року № 260, вказати розміри: надбавки за особливості проходження служби – 65 % посадового окладу, окладу за військове звання та надбавки за вислугу років; премії – 35 % посадового окладу. Натомість у межах цієї справи вирішується питання складання та подання органом ДСНС довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 року на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» та Інструкції про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільнені особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.07.2018 року №623. Різним є предмет спору. 
У постанові Верховного Суду від 21.11.2024 року справі № 620/18699/23 (п. 65) Верховний Суд вказував, що доводи скаржника про неврахування судами попередніх інстанцій висновків, викладених у рішенні Верховного Суду у зразковій справі № 380/19324/23, зауважує, що справа з огляду на її суб`єктний склад (відповідач – управління ДСНС України), не може бути визнана типовою щодо зразкової справи № 380/19324/23.
До спірних правовідносин цієї справи не слід застосовувати постанову Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2024 року у справі № 380/19324/23, оскільки такою викладено правову позицію щодо формування та видачі довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії органом Територіального центру комплектування та соціальної підтримки у відповідності зокрема Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженого наказом Міністра оборони України від 07 червня 2018 року № 260, та не стосується з огляду на суб`єктний склад та нормативне регулювання спору з органом ДСНС щодо формування та видачі довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.
Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Не повертаються судові витрати, здійснені позивачем у разі відмови у задоволенні позовних вимог. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, рішення суду першої інстанції слід скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. 
Керуючись ст.ст. 122, 242, 315, 317, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Кіровоградській області – задовольнити частково. 
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05.09.2025 року в справі №340/4507/25 – скасувати.
Ухвалити нове рішення. 
У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Кіровоградській області про визнання протиправними дій, зобов`язання оформити та надати оновлену довідку про розмір грошового забезпечення – відмовити. 
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, відповідно до ст., ст. 328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова 

суддя Л.А. Божко 

суддя Ю. В. Дурасова