ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.12.2025 року м.Дніпро Справа № 908/408/25
Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Дарміна М.О. (доповідач),
суддів: Верхогляд Т.А., Іванов О.Г.
при секретарі судового засідання Карпенко А.С.
Представники сторін:
Представники сторін в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.
розглянувши матеріали апеляційної скарги Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області на рішення господарського суду Запорізької області від 15.07.2025р. (Суддя Давиденко І.В. Повний текст рішення складено 24.07.2025р.) у справі №908/408/25
за позовом Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області, м. Запоріжжя
до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельна компанія "Акві-буд", м. Запоріжжя
про стягнення 586 573,14 грн.
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції:

До Господарського суду Запорізької області через підсистему "Електронний суд" надійшла позовна заява (вх. № 444/08-07/25 від 17.02.2025) Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельна компанія "Акві-буд" про стягнення пені за несвоєчасне повернення попередньої оплати (авансу) у розмірі 586 573,14 грн. за Договором про закупівлю робіт за бюджетні кошти №05-16/18 від 19.02.2024.
Позовні вимоги заявлено на підставі ст. ст. 5, 22, 47, 112 Бюджетного кодексу України, ст. ст. 202, 509, 525, 526, 549, 610-612, 875, 879, 1212 Цивільного кодексу України, ст. ст. 173-175, 193, 216, 321-323 Господарського кодексу України та обґрунтовано тим, що відповідачем було допущено порушення виконання своїх зобов`язань за договором про закупівлю робіт за державні кошти, які полягають у несвоєчасному поверненні попередньої оплати (авансу). На підставі п. 12.5. договору позивачем нарахована та заявлена до стягнення з відповідача пеня в розмірі 586 573,14 грн.
Рішенням господарського суду Запорізької області від 15.07.2025 року у справі № 908/408/25 у позові відмовлено повністю.
Приймаючи оскаржуване рішення, місцевий господарський суд виходив з того, що 19.02.2024 між Мелітопольською районною державною адміністрацією Запорізької області та ТОВ "Проектно-будівельна компанія "Акві-буд" був укладений договір про закупівлю робіт за бюджетні кошти № 05-16/18, предметом якого є "Нове будівництво військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд на території Запорізької області". За умовами договору, зі змінами згідно з додатковими угодами, Замовник перерахував Генпідряднику аванс у загальній сумі 21 499 605,00 грн.
Суд першої інстанції констатував, що відповідно до п. 3.9 договору в редакції додаткової угоди № 8 від 13.08.2024 сторони визначили строки надання авансових коштів: кошти першого етапу в сумі 13 138 569,00 грн надаються строком до 30.08.2024, кошти другого етапу в сумі 8 361 036,00 грн - строком до 16.10.2024. При цьому по закінченню термінів використання авансу, невикористані суми авансу Генпідрядник повертає на розрахунковий рахунок Замовнику, але не пізніше, ніж за 5 банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений.
Суд зазначив, що згідно з п. 12.5 договору при неповерненні по закінченню терміну, визначеного в пункті 3.9 договору, невикористаного авансу Генпідрядник сплачує Замовнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний день прострочення. Суд дійшов висновку, що умовами договору визначено саме строк для повернення невідпрацьованої суми авансу - не пізніше 25 грудня 2024 року, а відповідач на цю дату повністю використав (відпрацював) сплачені авансові кошти, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 25.09.2024, 25.10.2024 та 09.12.2024.
Загальна вартість виконаних відповідачем робіт за актами КБ-2в складає 28 442 600,82 грн, що перевищує розмір сплаченого позивачем авансу 21 499 605,00 грн. Таким чином, суд першої інстанції визнав, що відповідачем у повній мірі використані (погашені) сплачені позивачем авансові кошти у строк до 25 грудня 2024 року, що узгоджується з приписами п. 3.9 договору.
Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи апеляційної скарги:
Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, засобами поштового зв`язку з апеляційною скаргою звернулась Мелітопольська районна державна адміністрація Запорізької області, в якій просить скасувати рішення господарського суду Запорізької області від 15.07.2025 року у справі № 908/408/25 та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, судові витрати покласти на відповідача.
Узагальнення доводів апеляційної скарги:

Апеляційна скарга обґрунтована наступним:
Апелянт вважає, що рішення Господарського суду Запорізької області від 15.07.2025 року підлягає скасуванню, оскільки прийнято в результаті невідповідності висновків суду обставинам справи, а також з порушенням норм матеріального та процесуального права.
На думку апелянта, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що сторони визначили конкретний строк для повернення невідпрацьованої суми авансу - не пізніше 25 грудня 2024 року. Апелянт зазначає, що відповідно до п. 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764, на період дії правового режиму воєнного стану для виконання робіт з будівництва військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд замовник може здійснювати попередню оплату (виплату авансу) в розмірі до 70 відсотків вартості робіт за договором на строк не більш як шість місяців.
Апелянт наголошує, що у п. 3.9 договору та додаткових угодах неодноразово зазначався граничний термін використання авансу - до 6 місяців. Посилання на дату 25 грудня 2024 року було включено для недопущення нецільового використання коштів резервного фонду державного бюджету та пов`язано з необхідністю звітування перед Міністерством економіки, Міністерством фінансів та Державною казначейською службою до 27 грудня 2024 року.
Скаржник також посилається на ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України, згідно з якою зміст правочину не може суперечити закону, та п. 4 ст. 179 Господарського кодексу України, яким встановлено, що сторони можуть визначати зміст договору лише в частині, що не суперечить законодавству.
Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі:

ТОВ "Проектно-будівельна компанія "Акві-буд" подало відзив на апеляційну скаргу, згідно якого заперечує проти її задоволення та просить залишити рішення суду першої інстанції без змін.
У відзиві відповідач зазначає, що пунктом 3.9 Договору було встановлено два окремих терміни: термін підтвердження використання авансу (до 30.08.2024 та до 16.10.2024) та термін повернення невикористаних сум (до 25 грудня 2024 року). Відповідач визнає, що ним було порушено терміни підтвердження використання одержаного авансу, оскільки акти виконаних будівельних робіт були складені та підписані 25.09.2024, 25.10.2024 та 09.12.2024. Водночас станом на 25.12.2024 термін повернення невикористаних сум авансу не було порушено, оскільки на цю дату Генпідрядником було повністю виконано зобов`язання за договором.
Відповідач зазначає, що пунктом 12.5 договору передбачено нарахування пені саме при "неповерненні" невикористаного авансу по закінченню терміну, визначеного в пункті 3.9 договору, а не за несвоєчасне підтвердження використання авансу.
Відповідач посилається на обставини, що спричинили порушення термінів підтвердження: тимчасове зупинення робіт з 16.07.2024 до 22.08.2024 у зв`язку з необхідністю коригування проектної документації; сповільнення темпів будівництва через обстріли та несприятливі погодні умови; релокація підприємства з м. Мелітополь у м. Запоріжжя у зв`язку з окупацією.
Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді:

Згідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.08.2025 у даній справі визначена колегія суддів у складі: головуючий, доповідач суддя Дармін М.О., судді: Верхогляд Т.А., Іванов О.Г.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 21.08.2025р. витребувано у Господарського суду Запорізької області матеріали справи № 908/408/25. Відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження до надходження матеріалів даної справи.
01.09.2025р. матеріали справи № 908/408/25 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 08.09.2025р. апеляційну скаргу залишено без руху. Скаржнику наданий строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для надання суду доказів оплати судового збору у розмірі 13 197,90 грн.
На виконання вказаної ухвали від скаржника надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги та долучення до матеріалів апеляційної скарги витребуваних судом доказів.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 09.10.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою. Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 23.12.2025 об 11:00 годин.
23.12.2025 до Центрального апеляційного господарського суду надійшла заява скаржника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, якою просить суд надати можливість приймати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. 
Відповідно до частини 2 ст. 197 Господарського процесуального кодексу встановлено, що учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.
Колегія суддів порадившись на місці відмовляє в задоволенні поданої заяви як такої що подана з порушенням встановленого процесуальним законом строк.
23.12.2025 представники сторін у судове засідання не з`явились, відомостей про причини неявки до суду не надали, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Враховуючи приписи ст. 202 ГПК України, а також те, що явка представників учасників справи в судове засідання апеляційним судом не визнавалася обов`язковою, а неявка представників сторін не перешкоджає розгляду поданої заяви, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представників сторін.
Даних щодо оголошення повітряної тривоги, згідно мапи повітряних тривог на час розгляду справи немає, в зв`язку із чим, колегія суддів доходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності представників сторін.
23.12.2025 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови Центрального апеляційного господарського суду.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, підтверджено матеріалами справи і не оспорюється сторонами спору:

19.02.2024 між Мелітопольською районною державною адміністрацією Запорізької області (позивач у справі, Замовник за договором) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Проектно-будівельна компанія “Акві-буд” (відповідач у справі, Генпідрядник за договором) був укладений договір про закупівлю робіт за бюджетні кошти № 05-16/18 (надалі - договір). 
За умовами п. 20 договору його невід`ємними частинами є: додаток № 1 – Договірна ціна, додаток № 2 – Календарний графік виконання робіт, додаток № 3 – План фінансування робіт. 
До договору сторонами укладались додаткові угоди щодо внесення змін, доповнень до договору, а саме: додаткова угода № 1 від 22.02.2024, додаткова угода № 2 від 01.03.2024, додаткова угода № 3 від 26.03.2024, додаткова угода № 4 від 15.04.2024, додаткова угода № 5 від 16.04.2024, додаткова угода № 6 від 28.05.2024, додаткова угода № 7 від 26.06.2024, додаткова угода № 8 від 13.08.2024, додаткова угода № 9 від 10.09.2024, додаткова угода № 10 від 16.09.2024, додаткова угода № 11 від 31.10.2024, додаткова угода № 12 від 07.11.2024, додаткова угода № 13 від 09.12.2024, додаткова угода № 14 від 23.12.2024, додаткова угода №15 від 27.12.2024. 
Договір, додаткові угоди до нього з додатками підписані сторонами та скріплені печатками без зауважень та заперечень щодо них. 
Згідно з п. 1.1. договору Замовник доручає, а Генпідрядник зобов`язується за завданням Замовника на свій ризик виконати відповідно до проєктно-кошторисної документації і умов договору та здати у встановлений договором строк закінчені роботи, а Замовник зобов`язується прийняти від Генпідрядника і оплатити закінчені роботи, що передбачені в п. 1.2. цього договору. 
У п. 1.2. договору сторонами визначено види робіт: “Нове будівництво військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд на території Запорізької області (ВОП розмір 280х440)” (ДК 021:2015-45220000-5 Інженерні та будівельні роботи). 
Відповідно до п. 1.3. договору, в редакції додаткової угоди № 5 від 16.04.2024, виконання робіт за цим договором здійснюється відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 19.01.2024 № 37-р “Про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету” та від 02.04.2024 № 287-р “Про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету для здійснення заходів, пов`язаних із зміцненням обороноздатності держави”. 
У п. 1.4. визначено місцезнаходження об`єкту, на якому проводяться роботи за цим договором: Україна, Запорізька область. 
В розділі № 2 договору сторонами погоджена його ціна. 
Договірна ціна є динамічною і може уточнюватись протягом усього строку виконання робіт при зміні норм законодавства у період будівництва, які впливають на вартість будівництва, зміні умов робіт, уточненні загальновиробничих, адміністративних та інших витрат, якщо такі зміни не призведуть до збільшення договірної ціни і змін характеру робіт (п. 2.2. договору).
Договірна ціна може бути зменшена за взаємною згодою сторін в залежності від реального фінансування (п. 2.3. договору). 
Згідно з п. 2.1. договору, в редакції додаткових угод № 4 від 15.04.2024, № 9 від 10.09.2024, № 14 від 23.12.2024, ціна предмету договору визначається на підставі договірної ціни, що додається до цього договору. Договірна ціна розраховується відповідно до Кошторисних норм України “Настанова з визначення вартості будівництва” (зі змінами), затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 (далі - Настанова). Ціна робіт визначається згідно з кошторисними нормами, настановами, національними стандартами, будівельними нормами та правилами. 
Договірна ціна складає 37 586 288,70 грн (тридцять сім мільйонів п`ятсот вісімдесят шість тисяч двісті вісімдесят вісім гривень 70 копійок), у тому числі ПДВ 20% - 6264381,45 грн.
З них кошти державного бюджету – 29 685 799,59 грн, кошти обласного, місцевого бюджетів та інші не заборонені законодавством - 7 900 789,11 грн.
В п. 1 додаткової угоди № 15 від 27.12.2024 сторони погодили, що остаточна сума договору складає 29 685 799,59 грн (двадцять дев`ять мільйонів шістсот вісімдесят п`ять тисяч сімсот дев`яносто дев`ять гривень п`ятдесят дев`ять копійок), у тому числі ПДВ 20 % - 4 947 633,27 грн. З них кошти державного бюджету – 29 685 799,59 грн. 
Порядок здійснення оплати та фінансування робіт узгоджено в розділі 3 договору. 
Відповідно до п. 3.1. договору, розрахунки за виконанні роботи будуть здійснюватись з урахуванням положень загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (далі – Загальні умови) на підставі актів приймання виконаних робіт (форми КБ-2в), завізованих відповідальними посадовими особами оперативного угрупування військ “Запоріжжя”, та довідок про вартість виконаних робіт (форма КБ-3) проміжними платежами в міру виконання робіт. 
Згідно з п. 3.2. договору, замовник зобов`язаний підписати надані Генпідрядником документи, що підтверджують виконання робіт, або відмовити в їх підписанні, обґрунтувавши підстави відмови протягом 7 (семи) робочих днів з дня їх одержання. 
Замовник лишає документи, надані Генпідрядником, без підпису також у разі їх невідповідності діючому законодавству України, неналежної кількості або змісту, неналежного оформлення (відсутність печатки, підписів, невідповідність кількості документів, термінів, назв тощо).
Оплата виконаних робіт здійснюється протягом 10 (десяти) робочих днів з дня підписання документів Замовником при наявності бюджетних призначень. 
Згідно з положеннями п. 3.9. договору, в остаточній редакції додаткової угоди № 8 від 13.08.2024, відповідно до п. 19 постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764 “Про затвердження Порядку державного фінансування капітального будівництва” (із змінами) та постанови Кабінету міністрів України від 04.12.2019 № 1070 “Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти” (зі змінами), Замовник перераховує Генпідряднику у формі авансу 21 499 605,00грн (двадцять один мільйон чотириста дев`яносто дев`ять тисяч шістсот п`ять грн 00 коп.), в т.ч. ПДВ – 3 583 267,50 грн. 
Кошти першого етапу попередньої оплати товарів, робіт і послуг в сумі 13 138 569,00 грн надаються строком до 30.08.2024, кошти другого етапу в сумі 8 361 036,00 грн – строком до 16.10.2024. 
По закінченню термінів використання авансу, невикористані суми авансу Генпідрядник повертає на розрахунковий рахунок Замовнику, але не пізніше, ніж за 5 (п`ять) банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений.
На підставі пункту 2 постанови кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 “Деякі питання здійснення розпорядником (одержувачем) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти” попередня оплата в сумі 21 499 605,00 грн здійснюється шляхом спрямування бюджетних коштів на небюджетний рахунок № НОМЕР_1 , відкритий Генпідрядником в Державний казначейській службі України м. Київ, з подальшим використанням зазначених коштів виключно з таких рахунків на цілі, визначені договором, з наданням підтвердних документів органам Державної казначейської служби для здійснення платежів. Попередня оплата може відбуватися у кілька етапів.
Генпідрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів, робіт і послуг, що підтверджуються “Актами приймання виконаних підрядних робіт” (корма КБ-2в).
Придбання матеріалів без виконання робіт та їх монтажу (укладання) в проєктне положення не вважається відпрацюванням авансу.
Замовник має право контролювати використання наданих Генпідряднику сум авансу. 
Відповідно до п. 4.1. договору, в остаточній редакції додаткової угоди № 11 від 31.10.2024, початок виконання робіт – лютий 2024. Закінчення виконання робіт – грудень 2024.
Відповідальність сторін за договором визначена в розділі 12 договору. 
Зокрема, відповідно до п. 12.5. договору, при неповерненні по закінченню терміну, визначеного в пункту 3.9. договору, невикористаного авансу Генпідрядник сплачує Замовнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, за кожний день прострочення. 
Згідно з п. 15.1. договору, в редакції додаткової угоди № 4 від 15.04.2024, договір набуває чинності з моменту його підписання повноважними представниками та скріплення печатками сторін і діє до 31.12.2024, а в частині виконання зобов`язань сторін – до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором. 
На виконання умов договору позивач перерахував відповідачу першу частину попередньої оплати в розмірі 13 138 569,00 грн за платіжною інструкцією № 7 від 01.03.2024, а у подальшому – другу частину попередньої оплати в розмірі 8 361 036,00 грн за платіжною інструкцією № 18 від 16.04.2024.
На момент укладання договору термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) було встановлено до 31.03.2024.
Листом № 08/25 від 25.03.2024 Генпідрядник, посилаючись на несприятливі погодні умови та суттєве сповільнення темпів виконання робіт, звернувся до Замовник з проханням продовжити термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) на строк до 31.05.2024.
Враховуючи вказані обставини, Замовник направив відповідний лист від 26.03.2024 №01-18/152 щодо погодження термінів відпрацювання авансу до Запорізької обласної військової адміністрації.
29.03.2024 Запорізька обласна військова адміністрація листом № 03741/08-25 погодила термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) до 31.05.2024 включно.
Листом вих. №07/27 від 27.05.2024 Генпідрядник з підстав, зазначених у попередньому листі, просив Замовника продовжити термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) на строк до 30.06.2024.
Замовник направив відповідний лист від 28.05.2024 №01-18/196 щодо погодження термінів відпрацювання авансу до Запорізької обласної військової адміністрації.
30.05.2024 Запорізька обласна військова адміністрація листом № 07589/08-20 погодила термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) до 31.06.2024 включно.
Листом вих. №07/24 від 24.06.2024 Генпідрядник з підстав, зазначених у попередніх листах. просив Замовника продовжити термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) на строк до 15.08.2024.
Замовник направив відповідний лист від 25.06.2024 №01-18/226 щодо погодження термінів відпрацювання авансу до Запорізької обласної військової адміністрації.
28.06.2024 Запорізька обласна військова адміністрація листом № 09332/08-20 погодила термін відпрацювання попередньої оплати (авансу) до 15.08.2024 включно.
У зв`язку із необхідністю коригування кошторисної частини проєкту, Замовник листом вих. № 01-18/275 від 13.08.2024 звернувся до Запорізької обласної військової адміністрації з проханням продовжити термін відпрацювання попередньої оплати (виплату авансу) у розмірі до 70 відсотків вартості робіт на строк не більше, як шість місяців. 
Запорізька обласна військова адміністрація листом вих. № 12142/08-20 від 14.08.2024 погодила продовження терміну відпрацювання попередньої оплати (авансу) з урахуванням шестимісячного терміну відпрацювання авансу.
Відповідачем на виконання умов договору були виконані роботи з будівництва військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд за актом № 1/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 25.09.2024 на суму 2735672,38грн; 
за актом № 2/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 25.09.2024 на суму 5576502,17 грн;
за актом № 3/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 25.10.2024 на суму 6841427,18 грн; 
за актом № 11/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 762287,19 грн;
за актом № 4/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 89294,44 грн. 
за актом № 5/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 400907,36 грн. 
за актом № 6/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 1357542,32 грн. 
за актом № 7/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 948489,62 грн. 
за актом № 8/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 932809,30грн. 
за актом № 9/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 68325,54грн. 
за актом № 10/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 1430807,86 грн. 
за актом № 11/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 7108290,46 грн. 
за актом № 12/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 152127,36 грн. 
за актом № 13/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 1853358,60 грн. 
за актом № 14/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 137357,98грн. 
за актом № 15/21 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в від 09.12.2024 на суму 52887,02 грн. 
Акти КБ-2в №1/21, 2/21 на загальну суму 8 312 174,55 грн враховані Замовником у якості часткового підтвердження відпрацювання авансу від 02.03.2024.
Акти КБ-2в №3/21 на загальну суму 6841427,18 грн враховані Замовником у якості часткового підтвердження відпрацювання авансу від 02.03.2024 в сумі 4 826 394,45 грн та часткового підтвердження використання авансу від 17.04.2024 у сумі 2 015 032,00 грн. 
Акти КБ-2в №11/21 на загальну суму 7108290,46 грн враховані Замовником у якості часткового підтвердження відпрацювання авансу від 17.04.2024 в сумі 6 346 003,27 грн.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 112 Бюджетного кодексу України, до повноважень Казначейства України з контролю за дотриманням бюджетного законодавства належить, серед іншого, здійснення контролю за веденням бухгалтерського обліку всіх надходжень і витрат державного бюджету та місцевих бюджетів, складанням та поданням фінансової і бюджетної звітності.
За інформацією Головного управління Державної казначейської служби України в Запорізькій області № 06.1-08-06/6810 від 06.09.2024 розмір не підтвердженого використання відповідачем авансу складає 13 138 569,00 грн, за інформацією № 07.1-08-06/7946 від 23.10.2024 розмір не підтвердженого використання відповідачем авансу склав 6 346003,37 грн.
На підставі ст. 117 Бюджетного кодексу України Головним управлінням Державної казначейської служби України в Запорізькій області застосовані заходи впливу щодо позивача за порушення бюджетного законодавства у вигляді Попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства № 38 від 06.09.2024 та Попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства № 44 від 23.10.2024. 
За ненадання до органу казначейства документів, що підтверджують факт виконання робіт, оплачених на умовах авансування за договором, та незабезпечення повернення невикористаної підрядником суми авансу у визначені законодавством строки, Головним управлінням Державної казначейської служби України в Запорізькій області відносно позивача складено Протоколи про порушення бюджетного законодавства № 9 від 04.09.2024, № 10 від 06.09.2024, №12 від 23.10.2024.
Позивач звернувся до відповідача з претензією вих. № 01-18/374 від 08.11.2024 з вимогою про сплату пені, нарахованої на підставі п. 12.5. договору, в сумі 347 644,38 грн за неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань в частині своєчасного відпрацювання коштів попередньої оплати в розмірі 21 499 605,00 грн. з низ 13138 569,00 кошти першого етапу, 8361036,00 грн – кошти другого етапу. Суму пені 347 644,38 грн позивач просив сплатити у строк до 15.11.2024. 
08.11.2024 претензія отримана представником відповідача, про що міститься відповідна відмітка про отримання на екземплярі позивача. 
16.12.2024 позивач звернувся до відповідача з претензією вих. № 01-18/441 з вимогою про сплату пені, нарахованої на підставі п. 12.5. договору, в сумі 238928,76 грн за неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань в частині своєчасного відпрацювання залишку коштів попередньої оплати авансових коштів в розмірі 634600,327 грн, прострочення визначено у кількості 53 днів. Суму пені позивач просив сплатити у строк до 25.12.2024. 
16.12.2024 претензія отримана представником відповідача, про що міститься відповідна відмітка про отримання на екземплярі позивача. 
Позивач листом від 11.03.2025 № 0556/01-18 на звернення відповідача повідомив, що перші акти, які підтверджують закупівлю матеріалів, конструкцій, виробів підприємством ТОВ “ПБК “АКВІ-БУД” були надано 18.09.2024. Стосовно будівельної готовності об`єкта будівництва станом на 01.06.2024 повідомив, що відповідно до Звіту з технічного нагляду за будівництвом об`єкту воєнних інженерно-технічних та фортифікаційних споруд виконання становило 100% в об`ємах, визначених кошторисною документацією, виготовленою в січні 2024.
Стягнення з відповідача на користь позивача пені в сумі загальній сумі 586 573,14 грн стало предметом розгляду даної справи. 

Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції та оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників провадження у справі і висновків суду першої інстанції:

Заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту судового рішення, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази у справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду встановила, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню в силу наступного:
За змістом положень статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 ЦК України).
Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до п. 3.9. Договору в редакції Додаткової угоди № 8 від 13.08.2024 відповідно до п. 19 постанови Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764 “Про затвердження Порядку державного фінансування капітального будівництва” (із змінами) та постанови Кабінету міністрів України від 04.12.2019 № 1070 “Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти” (зі змінами), Замовник перераховує Генпідряднику у формі авансу 21 499 605 грн 00 коп., в т.ч. ПДВ – 3 583 267 грн 50 коп.
Кошти першого стану попередньої оплати товарів, робіт і послуг в сумі 13 138 569 грн 00 коп. надаються строком до 30.08.2024, кошти другого етапу в сумі 8 361 036 грн 00 коп. - строком до 16.10.2024.
Крім того, даним пунктом також передбачено, що по закінченню термінів використання авансу, невикористані суми авансу, Генпідрядник повертає на розрахунковий рахунок Замовнику, але не пізніше ніж за 5 (п`ять) банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений.
Отже, безпосередньо у тексті самого Договору сторони встановили граничний строк повернення невикористаних сум авансу – до 25.12.2024.
Додатковою угодою № 11 від 31.10.2024 сторони домовилися п. 4.1 договору викласти в наступній редакції: «Початок виконання робіт – лютий 2024 року, закінчення виконання робіт – грудень 2024 року. Невід`ємною частиною Договору є Календарний графік виконання робіт. Замовник може прийняти рішення про уповільнення, зупинення або прискорення темпів виконання робіт з внесенням відповідних змін у цей Договір. Генпідрядник може забезпечити дострокове завершення виконання робіт і здачу їх Замовнику (за умови наявного фінансування). Датою закінчення робіт вважається дата їх повного прийняття Замовником».
При цьому, визначальна для цього спору умова щодо граничного строку повернення невикористаних сум авансу – до 25.12.2024 – залишалася у договорі незмінною.
Таким чином, сторони, склавши та підписавши акти приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, засвідчили повне використання погашення (відпрацювання, використання) отриманих авансів, а саме: 
- 25.09.2024 Генпідрядником було надано акти КБ2-в№1/21, 2/21 на загальну суму 8 312 174,55 грн, які зараховані Замовником у якості часткового відпрацювання авансу від 02.03.2024;
- 25.10.2024 Генпідрядником було надано акт КБ2-в№3/21 на загальну суму 6 841 427,18 грн, які зараховані Замовником у якості відпрацювання залишку непогашеного авансу від 02.03.2024 в сумі 4 826 394,45 грн та частково відпрацьованого авансу від 17.04.2024 в сумі 2 015 032,00 грн;
- 09.12.2024 Генпідрядником було надано акти КБ2-в №11/21 на загальну суму 7 108 290,46 грн., які враховані Замовником у якості відпрацювання залишку авансу наданого від 17.04.2024 року в сумі 6 346 003,27 грн.
Як вже зазначалося, умовами п. 3.9 Договору, в редакції додаткової угоди № 8 від 13.08.2024, сторони визначили строк, на який надаються авансові кошти першого та другого етапу: до 30.08.2024 та 16.10.2024, відповідно. 
При цьому по закінченні терміну використання авансу сторони у цьому ж пункті 3.9 договору, в редакції додаткової угоди № 8 від 13.08.2024, погодили, що невикористані суми авансу Генпідрядник повертає на розрахунковий рахунок Замовнику, але не пізніше, ніж за 5 (п`ять) банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме: до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений.
Тобто, сторони однозначно визначили граничний строк для повернення невідпрацьованої суми авансу генпідрядником - до 25 грудня 2024 року.
При цьому, колегія суддів звертається до принципу "сontra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem - слова договору повинні тлумачитися проти того, хто їх написав). Особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. Це правило застосовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які «не були індивідуально узгоджені» (no individually negotiated), але також щодо умов, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір «під переважним впливом однієї зі сторін» (under the diminant sinfluence of the party), викладених у постановах Верховного Суду від 30.07.2019 у справі № 910/14179/18, від 18.06.2020 у справі № 904/3491/19, від 18.04.2018 у справі № 753/11000/14-ц.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів керуючись правилом «Сontra proferentem» тлумачить умову пункту 3.9 Договору проти позивача і приймає до уваги доводи відповідача стосовно того, що «… у пункті 3.9 Договору як на момент його укладення, так і в подальшому (з урахуванням викладення додатковими угодами пункту 3.9 Договору в новій редакції) сторони встановили, що по закінченні термінів використання авансу, невикористані суми авансу генпідрядник повертає на розрахунковий рахунок замовника, але не пізніше ніж за 5 банківських днів до закінчення бюджетного року, а саме: до 25 грудня, навіть якщо термін не закінчений.
Тобто, сторони визначили конкретний (чіткий) строк для повернення невідпрацьованої суми авансу генпідрядником - до 25 грудня 2024 року.
Статтею 204 ЦК України гарантується презумпція правомірності правочину, тобто правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Така презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.
Станом на сьогодні пункт 3.9 Договору в редакції додаткової угоди № 7 від 13.08.2024 є чинним та його дійсність не оскаржується жодною стороною.
Статтею 204 ЦК України гарантується презумпція правомірності правочину, тобто правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Така презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.
Станом на сьогодні пункт 3.9 Договору в редакції додаткової угоди № 7 від 13.08.2024 є чинним та його дійсність не оскаржується жодною стороною. …».
Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що зі змісту укладеного між сторонами договору вбачається: як факт використання відповідачем авансових коштів, сплачених позивачем, так і факт належного виконання підрядних робіт підтверджуються актами приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в.
Згідно з Календарним графіком виконання робіт у редакції Додаткової угоди № 14 від 27.12.2024, сторонами погоджено строки виконання робіт за договором: вересень 2024 року, жовтень та грудень 2024 року. Матеріали справи свідчать, що відповідач виконав та передав позивачу роботи в обумовлені графіком строки, що підтверджується належним чином оформленими актами форми КБ-2в.
Факт використання авансу, отриманого Генпідрядником, підтверджується актами приймання будівельних робіт форми КБ-2в, які складені та підписані 29.09.2024, 25.10.2024 та 09.12.2024.
Таким чином, станом на 25.12.2024, тобто на дату, визначену пунктом 3.9 Договору (у редакції Додаткової угоди № 8 від 13.08.2024) як граничний строк повернення невикористаних сум авансу, таких невикористаних сум не існувало, оскільки надані позивачем авансові кошти були повністю використані відповідачем у ході виконання передбачених договором робіт.
Суд першої інстанції обґрунтовано виходив із того, що пункт 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764, у редакції, чинній до внесення змін постановою КМУ від 29.12.2023 № 1415, прямо встановлював обов`язок підрядника використати одержаний аванс протягом трьох місяців та повернути замовнику невикористані кошти після спливу цього строку.
Разом із тим, Постанова № 1415, доповнюючи пункт 19 Порядку новим абзацом, передбачила спеціальне регулювання на період дії воєнного стану, а саме: можливість здійснення попередньої оплати у розмірі до 70 відсотків вартості робіт на строк не більш як шість місяців. При цьому зазначена постанова не містить жодної норми, яка б визначала строк повернення невикористаних сум авансу або передбачала відповідальність підрядника за несвоєчасне їх повернення.
З огляду на відсутність спеціального регулювання питання строків повернення авансу у редакції пункту 19 Порядку № 1764 після внесення змін, відповідний обов`язок та строки його виконання підлягали визначенню сторонами саме у договорі підряду.
Згідно положень пункту 1 Постанови КМУ № 1070 від 04.12.2019, розмір та строк попередньої оплати з урахуванням реальних умов виконання робіт встановлюються головним розпорядником бюджетних коштів, який несе відповідальність за ефективне та цільове використання бюджетних коштів.
Крім того, відповідно до абзацу 3 пункту 11.3 Порядку казначейського обслуговування державного бюджету за витратами (затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.12.2012 № 1407), органи Казначейства здійснюють контроль за виконанням строків поставки товарів, виконання робіт або надання послуг, визначених договором. Це також підтверджує правильність висновку суду про визначальне значення саме договірних строків у питаннях авансування та повернення авансових коштів.
Таким чином, позивач як розпорядник бюджетних коштів мав право визначити у договорі підряду строк повернення невідпрацьованих сум авансу, виходячи з граничного шестимісячного строку, встановленого абзацом, доданим Постановою № 1415 до пункту 19 Порядку № 1764.
З огляду на це апеляційний суд вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про відсутність порушення відповідачем строку повернення невідпрацьованих сум авансу. Відтак, правові підстави для нарахування пені позивача відсутні.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.275 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до частини 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права
Відповідно до частин 1, 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Під час розгляду справи, колегією суддів не встановлено порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення та неправильного застосування норм матеріального права.
У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції, викладених в рішенні суду першої інстанції, яке є предметом апеляційного оскарження.
З урахуванням вищевикладеного, рішення Господарського суду Запорізької області від 15.07.2025 у справі №908/408/25 підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області на нього, відповідно, підлягає залишенню без задоволення.

Розподіл судових витрат:

У відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати за подання апеляційної скарги у сумі 13 197,90 грн. покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 273, 275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд,
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Мелітопольської районної державної адміністрації Запорізької області на рішення господарського суду Запорізької області від 15.07.2025р. у справі №908/408/25 - залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Запорізької області від 15.07.2025р. у справі №908/408/25 - залишити без змін.
Витрати зі сплати судового збору у сумі 13 197,90 грн. покласти на Мелітопольську районну державну адміністрацію Запорізької області.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку в строки передбачені ст. 288 ГПК України.
Повний текст постанови виготовлено 25.12.2025

Головуючий суддя М.О. Дармін
Суддя Т.А. Верхогляд
Суддя О.Г. Іванов