ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 559/3516/25	Головуючий у 1-й інстанції Коротич І.А. 	
Провадження № 22-ц/817/130/26 	Доповідач - Гірський Б.О.	
Категорія - 	  	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2026 року  м. Тернопіль
Тернопільський апеляційний суд в складі: 
головуючого - Гірського Б.О.
суддів - Костіва О.З., Хоми М.В.
за участю секретаря - Хоміцької С.О.,
представників відповідачів
розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Тернополі цивільну справу № 559/3516/25 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Кайрос-Холдинг» від імені якого діє Паламар Надія Володимирівна на ухвалу Кременецького районного суду Тернопільської області від 18 листопада 2025 року (постановлена суддею Кортичем І.А.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «АГРО-ЕКСПРЕС-СЕРВІС», Товариства з обмеженою відповідальністю «Кайрос-Холдинг» про визнання відсутнім права оренди земельної ділянки, 
ВСТАНОВИВ:

У серпні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом.
Ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області від 18 листопада 2025 року клопотання позивачки про призначення почеркознавчої експертизи — задоволено.
Призначено у даній цивільній справі судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлено наступні питання:
1. чи підпис від імені власника землі, ОСОБА_2 , в договорі оренди землі від 23.10.2023 року, в графі "підпис орендодавця", щодо земельної ділянки площею 1,9240 га, з кадастровим номером: 6123486500:01:001:0118, виконано особисто ОСОБА_2 чи іншою особою?
2. чи підпис від імені власника землі, ОСОБА_2 , в договорі оренди землі від 23.10.2023 року, в графі "підпис орендодавця", щодо земельної ділянки площею 1,7674 га, з кадастровим номером: 6123486500:01:001:0117, виконано особисто ОСОБА_2 чи іншою особою?
Витрати за проведення експертизи покладено на позивачку ОСОБА_1 з подальшим розподілом судових витрат, у порядку статті 141 ЦПК України.
Проведення судової почеркознавчої експертизи доручено Тернопільському науково-дослідному екпертно-криміналістичному центру МВС України (вул. Будного, 48, м. Тернопіль, 46020).
Провадження у даній цивільній справі – зупинено на час проведення судової почеркознавчої експертизи.
У розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи № 559/3516/25, що містять оригінали договорів від 23.10.2023 року, щодо земельної ділянки площею 1,9240 га, з кадастровим номером: 6123486500:01:001:0118 та щодо земельної ділянки площею 1,7674 га, з кадастровим номером: 6123486500:01:001:0117; зразки підписів ОСОБА_2 , які надані разом з відповіддю на відзив 18.11.2025 року.
Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.
Задовольняючи клопотання ОСОБА_1 , суд виходив з того, що для вирішення предмету спору, котрий виник між сторонами, необхідні спеціальні знання, а тому, з метою повного і всебічного з`ясування усіх обставин є за доцільне проведення судової почеркознавчої експертизи.
Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, ТОВ «Кайрос-Холдинг» подало апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу про призначення судової почеркознавчої експертизи скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. Вважає ухвалу суду першої інстанції незаконною та необґрунтованою.
Вказують, що 31 жовтня 2025 року з їх сторони було долучено, як доказ, висновок судової почеркознавчої експертизи за №5022-Е від 29 жовтня 2025 року, який складений судовим експертом Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮ України. У даному висновку зазначено, що підписи у Договорах оренди землі від 23 жовтня 2023 року, які укладені між ОСОБА_2 та ПП «Агро-Експрес-Сервіс» були виконанні померлим ОСОБА_2 .
Наголошують на тому, що у правовому висновоку викладеному у постанові Верховного Суду від 29 грудня 2022 року у справі №686/15304/19 суд розтлумачив, що “процесуальним законом передбачено дві підстави для призначення судом повторної експертизи, а саме: у випадку, якщо висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності”.
Звертають увагу, що зі сторони суду першої інстанції не було належним чином проаналізовано поданий ними висновок експерта за №5022-Е від 29 жовтня 2025 року, а лише викладено в описовій частині ухвали зміст поданого позивачем клопотання, в якому вона виклала свої сумніви у правильності поданого ними висновку експерта.
Стверджують, що призначення повторної експертизи є недоцільним та призведе до безпідставного затягування розгляду справи.
12 січня 2026 року до Тернопільського апеляційного суду від представника позивачки - адвоката Алексенко С.Л., з пропуском строку на його подання, надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду - без змін. Окрім того, просить поновити строк на подання відзиву.
Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції 15.01.2026 року, заслухавши думку учасників справи, ухвалою суду, без оформлення окремого документу, яка занесена до протоколу судового засідання, даний відзив залишено без розгляду відповідно до ст.126 ЦПК України.
У судовому засіданні представник ТОВ «Кайрос-Холдинг» – Сливка С.М. підтримав вимоги апеляційної скарги з мотивів, викладених у ній.
У судовому засіданні представник ПП «Агро-Експрес-Сервіс» – Татарин В.В. підтримав вимоги апеляційної скарги з мотивів, викладених у ній.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Згідно з ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до п.п. 1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Вказаним вимогам оскаржуване судове рішення не відповідає.
Фактичні обставини справи.
03 листопада 2025 року до суду першої інстанції від представника ТОВ «Кайрос-Холдинг» - Паламар Н.В. надійшло клопотанням про долучення доказів та поновлення пропущеного строку на їх подання, зокрема про долучення висновку судової почеркознавчої експертизи за № 5022-Е від 29 жовтня 2025 року складеного на їх замовлення судовим експертом Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮ України (а.с. 113-128, 184-188) і судом не відмовлено у прийнятті такого доказу.
Разом з тим, увалою Кременецького районного суду Тернопільської області від 18 листопада 2025 року клопотання позивачки про призначення почеркознавчої експертизи — задоволено.
Призначено у даній цивільній справі судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлено наступні питання:
1. чи підпис від імені власника землі, ОСОБА_2 , в договорі оренди землі від 23.10.2023 року, в графі "підпис орендодавця", щодо земельної ділянки площею 1,9240 га, з кадастровим номером: 6123486500:01:001:0118, виконано особисто ОСОБА_2 чи іншою особою?
2. чи підпис від імені власника землі, ОСОБА_2 , в договорі оренди землі від 23.10.2023 року, в графі "підпис орендодавця", щодо земельної ділянки площею 1,7674 га, з кадастровим номером: 6123486500:01:001:0117, виконано особисто ОСОБА_2 чи іншою особою?
Витрати за проведення експертизи покладено на позивачку ОСОБА_1 з подальшим розподілом судових витрат, в порядку статті 141 ЦПК України.
Проведення судової почеркознавчої експертизи доручено Тернопільському науково-дослідному екпертно-криміналістичному центру МВС України (вул. Будного, 48, м. Тернопіль, 46020).
Провадження у даній цивільній справі – зупинено на час проведення судової почеркознавчої експертизи.
У розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи № 559/3516/25, що містять оригінали договорів від 23.10.2023 року, щодо земельної ділянки площею 1,9240 га, з кадастровим номером: 6123486500:01:001:0118 та щодо земельної ділянки площею 1,7674 га, з кадастровим номером: 6123486500:01:001:0117; зразки підписів ОСОБА_2 , які надані разом з відповіддю на відзив 18.11.2025 року.
Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України (а.с. 178-179).
Позиція апеляційного суду.
Відповідно до ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно статті 102 ЦПК України висновок експерта – це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.
Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
За правилом статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. Крім того, у разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Відповідно до частини першої статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Статтею 113 ЦПК України передбачено, що якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).
Первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.
Таким чином, процесуальним законом передбачено дві підстави для призначення судом повторної експертизи, а саме: у випадку, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності.
Отже, проведення повторної експертизи можливе у випадку, коли: 1) висновок експерта недостатньо обґрунтований; 2) висновок експерта суперечить іншим матеріалам справи. Повторна експертиза за клопотанням сторони може призначатися судом не в будь-якому випадку, коли сторона буде вважати це необхідним, а лише за наявності передбачених законом умов, із яких формується предмет дослідження судом при розгляді клопотання про призначення експертизи.
Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.
Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 08 листопада 2018 року справі № 910/14672/17, від 24 квітня 2018 року у справі № 910/9394/17 та від 26 жовтня 2018 року у справі № 910/9971/17.
Предметом спору у цій справі є визнання відсутнім права оренди земельної ділянки.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем подано клопотання про долучення доказів та поновлення пропущеного строку на їх подання, зокрема про долучення висновку судової почеркознавчої експертизи за № 5022-Е від 29 жовтня 2025 року складеного на їх замовлення судовим експертом Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮ України (а.с. 113-128, 184-188) і судом не відмовлено у прийнятті такого доказу.
Зазначений висновок, складений експертом Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Савчук О.Ю., яка обізнана про кримінальну відповідальність за завідома неправдивий висновок та відмову без поважних причин від невиконання покладених на неї обов`язків. Вказаний висновок складений для подання до Кременецького районного суду Тернопільської області у справі № 559/3516/25 та відповідає вимогам законодавства досудових експертиз. У даному висновку надано відповіді на запитання, щодо:
- чи виконаний підпис в графі “підпис” з боку Орендодавця в Договорі оренди землі від 23.10.2023 року, укладений щодо земельної ділянки загальною площею 1,9240 га, кадастровий номер: 6123486500:01:001:0118, ОСОБА_2 чи іншою особою?
- чи виконаний підпис в графі “підпис” з боку Орендодавця в Договорі оренди землі від 23.10.2023 року, укладений щодо земельної ділянки загальною площею 1,7674 га, кадастровий номер: 6123486500:01:001:0117, ОСОБА_2 чи іншою особою?
За наявності у матеріалах справи такого висновку експерта, суд вправі призначити експертизу лише у випадку коли цей висновок викликає сумніви щодо його правильності (ст. 103 ЦПК України).
Отже, як сторона у клопотанні про призначення експертизи, так і суд в ухвалі про призначення експертизи, повинні вказати в чому полягає сумнів у його правильності та вказати на конкретні помилки, неточності, невідповідності, які містяться у висновку експерта. Гіпотетична незгода із висновками; припущення щодо можливості неналежності висновку експерта, іншою стороною не є тими обґрунтованими сумнівами, які вказують на необхідність призначення експертизи судом.
Також, висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з чим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.
Жодних доводів, які б свідчили про необґрунтованість висновку експерта, який міститься в матеріалах справи або його суперечність щодо інших матеріалів справи, або таких, які б викликали сумніви в його правильності, позивачкою та її представником не було належним чином наведено.
Про це жодним чином не вказано і судом в оскаржуваній ухвалі.
Отже, позивачка не навела, а суд не оцінив підстав, які б породжували у нього обґрунтовані сумніви у правильності та обґрунтованості раніше здійсненого висновку експерта чи суперечності його іншим матеріалам справи, а також не зазначив обставин, які викликали б сумніви у правильності існуючого висновку експерта.
Виходячи з наведеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, не встановивши всі обставини, які мали бути встановленими при вирішенні питання про проведення експертизи; не дослідивши форму і зміст наявного висновку експерта, дійшов необґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для призначення судової почеркознавчої експертизи з аналогічними питаннями, що були досліджені та встановлені експертом Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮ України. 
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена без додержання норм процесуального права, оскільки висновок суду першої інстанції є таким, що не ґрунтується на матеріалах справи та вимогах процесуального закону.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Згідно із вимогами статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, тому відповідно до положень статті 379 ЦПК України оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Розподіл судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат, про що зазначив Верховний Суд у постанові від 11 травня 2023 року у справі №910/4631/22.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 382, 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції, 
П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кайрос-Холдинг» — задовольнити.
Ухвалу Кременецького районного суду Тернопільської області від 18 листопада 2025 року про призначення судової почеркознавчої експертизи — скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Повний текст постанови складено 23 січня 2026 року.

Головуючий Гірський Б.О.

Судді: Костів О.З.

Хома М.В.