12.01.26
33/812/10/26

ПОСТАНОВА 
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2026 року    м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі:

головуючого судді     Куценко О.В.,
за участю секретаря      Пшеняк М.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу потерпілої ОСОБА_1 на постанову Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 09 жовтня 2025 року, якою щодо, 
ОСОБА_2 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки с. хороль хорольського району приморського краю рф, зареєстрованої та проживаючої в АДРЕСА_1 , працюючої діловодом загального відділу Висунського старостинського округу Березнегуватської селищної ради, 

провадження у справі про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу серії ВАД №722366, 23 серпня 2025 року близько 16 години 15 хвилин по вулиці Ковтюха, 3 в с. Висунськ в приміщенні Висунського старостинського округу громадянка ОСОБА_2 вчинила у відношенні громадянки ОСОБА_1 сварку, в ході якої ображала останню нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій останньої. Своїми діями ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП..

Постановою Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 09 жовтня 2025 року, провадження у справі про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Не погодившись із зазначеним рішенням суду потерпіла ОСОБА_1 , звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить постанову суду першої інстанції скасувати, постановити нову, якою визнати ОСОБА_2 виною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Одночасно заявила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції зазначивши, що строк пропустила з поважних причин.

Вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність в діях ОСОБА_2  складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП. 

Наголошує, що ОСОБА_2 в присутності людей в приміщенні старостату, яке є громадським місцем, виражалась нецензурною лайкою, кричала, принижувала їй, а тому в її діях наявний склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали справи апеляційний суд дійшов наступного. 

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.
За змістом статей 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя суду першої інстанції має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до положень ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення в разі відсутності події або складу адміністративного правопорушення підлягає закриттю.
Суддею зазначені вимоги закону при розгляді справи стосовно ОСОБА_2 виконані в повному обсязі.
Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення серіїВАД №722366, 23 серпня 2025 року близько 16 години 15 хвилин по вулиці Ковтюха, 3 в с. Висунськ в приміщенні Висунського старостинського округу громадянка ОСОБА_2 вчинила у відношенні громадянки ОСОБА_1 сварку, в ході якої ображала останню нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій останньої. Своїми діями ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП. (а.с. 1). 
В суді першої інстанції ОСОБА_2 вину у вчиненні правопорушення не визнала, пояснила, що нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 не висловлювалася та взагалі не ображала, а намагалася її заспокоїти, оскільки остання була налаштована на сварку і конфлікт, так як їй не сподобалося, що працівники старостинського округу завершали свій робочий день і не встигли прийняти бажаючих громадян записатися на виплату по твердому паливу, в зв`язку з чим між ними виникла гучна розмова, однак вона не висловлювалася на адресу ОСОБА_1 нецензурною лайкою, а тим більше не порушувала спокій громадян та громадський порядок.

Суд першої інстанції, дослідивши наявні докази прийшов до висновку, що досліджені обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , на порушення громадського порядку чи спокою громадян. 
Зазначивши при цьому, що, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинила дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях, і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на порушення громадського порядку чи спокою громадян.
На думку апеляційного суду, суд першої інстанції, дійшов вірного висновку про те, що є підстави для закриття провадження в справі за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Так, статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає у порушенні громадського порядку (урегульованої правовими та іншими соціальними нормами системи суспільних відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей) шляхом вживання нецензурної лайки в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та вчинення інших дій. При цьому, для кваліфікації таких дій за ст.173КУпАП обов`язковому встановленню підлягає те, чи були вони вчинені з хуліганських мотивів, тобто через прагнення особи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.
Наявні в матеріалах провадження докази, досліджені судом першої інстанції свідчать, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 була конфліктна ситуація, яка виникла на ґрунті непорозумінь, яка не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства ОСОБА_2 , в розумінні вимог ст.173 КУпАП. 

Так, з пояснень свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , наданих в судовому засіданні суду першої інстанції, вбачається, що ОСОБА_3 23 серпня 2025 року в приміщенні Висунського старостинського округу вчинила сварку через обурення роботою його працівників, вона намагалася вчинити бійку у відношенні ОСОБА_2 та дуже гучно кричала у її кабінеті, висловлювалася на її адресу грубою нецензурною лайкою, а ОСОБА_2 намагалася її заспокоїти і відвернути конфліктну ситуацію. Крім того, свідки пояснювали, що в ході сварки було чути лише ОСОБА_1 , яка дуже гучно кричала та погрожувала ОСОБА_2 фізичною розправою, на зауваження припинити подібну поведінку вона не реагувала. 

Враховуючи зазначене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що дії ОСОБА_4 були спрямовані не на порушення громадського порядку і спокою громадян, через прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, а виникли через конфлікт із ОСОБА_1 , але сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, яка виникла на ґрунті непорозумінь та образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст.173 КУпАП.

Істотних порушень судом першої інстанції норм матеріального права або порушень норм процесуального права під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, при апеляційному перегляді не встановлено, судове рішення є законним та обґрунтованим, належним чином умотивованим. 
За наведеного, підстав для скасування оскаржуваної постанови судді, суд апеляційної інстанції не вбачає.
Керуючись ст.247, 294 КУпАП, апеляційний суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу потерпілої ОСОБА_1 - залишити без задоволення. 

Постанову Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 09 жовтня 2025 року, щодо ОСОБА_2 ,- залишити без змін. 

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Миколаївського 
апеляційного суду Куценко О.В.