РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

м. Вінниця
15 січня 2026 р.  Справа № 120/12479/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Бошкової Ю.М., розглянувши у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області; за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань про визнання протиправним та скасування рішення від 28.08.2025 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду з позовною заявою звернулась ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області (далі - відповідач, КДКА Вінницької області) за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісії адвокатури (далі - ВКДКА) про визнання протиправним та скасування рішення КДКА Вінницької області від 28.08.2025 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .
Позовні вимоги обґрунтовуються протиправністю прийнятого рішення з підстав відсутності складу дисциплінарного проступку. Так, позивач наголошує, що жодної повістки про виклик у судові засідання у справі № 757/22311/25-к, призначені на 15.05.2025 та 16.05.2025, адвокат не отримувала від суду ні електронною поштою, ні засобами поштового зв`язку «Укрпошта», що підтверджується наявними у справі доказами. Відтак, на думку позивача, доводи КДКА Вінницької області не відповідають дійсності, є некоректними та нічим не підтверджується. 
Щодо слідчих дій 29.05.2025 та 30.05.2025 зазначила, що КДКА стверджує, що адвокат ОСОБА_1. завчасно знала про слідчі дії, призначені слідчим на 29.05.2025 та 30.05.2025, однак умисно не прибула для участі у них, однак на підтвердження начебто повідомлення адвоката ОСОБА_1. про необхідність прибуття 29.05.2025 о 12:00 год. та 14:00 год. до органу досудового розслідування, в якості захисника підозрюваних ОСОБА_3. та ОСОБА_2 , для участі у слідчих діях, скаржником до скарги додано повідомлення про виклик від 28.05.2025. На підтвердження начебто повідомлення адвоката ОСОБА_1. про необхідність прибуття 30.05.2025 о 14:00 год. до органу досудового розслідування, в якості захисника підозрюваного ОСОБА_3 для участі у слідчих діях, скаржником до скарги додано повідомлення про виклик від 27.05.2025. Відтак, змістовним аналізом повідомлень про виклик від 27.05.2025 та від 28.05.2025 встановлено факт: (1) відсутності на повідомленнях про виклик від 27.05.2025 та від 28.05.2025 вихідного реєстраційного номеру (індексу); (2) відсутності у скарзі про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1. та в додатках до скарги доказів направлення зазначених повідомлень в електронному вигляді чи засобами зв`язку «Укрпошта»; (3) адвокат ОСОБА_1. ніколи, ні в який спосіб не отримувала повідомлення про виклик від 27.05.2025 та від 28.05.2025; (4) твердження КДКА про те, що адвокат ОСОБА_1. була обізнана про необхідність прибуття 29.05.2025 та 30.05.2025 на слідчі дії, є некоректними, не відповідають дійсності, нічим не підтверджені.
Щодо справ № 757/26919/25-к, та № 757/26786/25-к, по яким судові засідання призначені на 09.06.2025, 10.06.2025, 11.06.2025 та 12.06.2025 позивач наголосила, що адвокат ОСОБА_1. не була повідомлена про дату і час судового засідання у справі ЄУН 757/26919/25-к; жодного доказу на підтвердження виклику слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_1. у судові засідання 09.06.2025 скаржником - не надано, адвокат ОСОБА_1. повідомлення про виклик до суду не отримувала; жодного доказу вручення адвокату ОСОБА_1. та отримання адвокатом ОСОБА_1. повідомлень про виклик у судові засідання 09.06.2025 скаржником - не надано; твердження КДКА, що слідчий суддя Остапчук Т.В. викликав адвоката ОСОБА_1. у судові засідання 09.06.2025 є некоректними, безпідставним, не відповідають дійсності, не підтверджені доказами абсолютно. Так, автоматизований розподіл у справі ЄУН 757/26786/25-к для визначення слідчого судді відбувався 09.06.2025 о 09:13:20.854 год., судове засідання згідно технологічного документу «Внесення дат слухання» було призначено на 09.06.2025 о 12:00 год., згідно картки руху документу зазначений технологічний документ був доставлений до електронного суду 09.06.2025 о 16:35 год., тобто після судового засідання, згідно картки руху документу повістку про виклик в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» адвокат ОСОБА_1. отримала 09.06.2025 о 16:35 год., адвокат ОСОБА_1. дізналась про судове засідання у справі, призначене на 09.06.2025 о 12:00 год., через чотири години після часу його призначення. В подальшому, згідно повістки про виклик судове засідання у справі ЄУН 757/26786/25-к було призначено на 09.06.2025 о 16:00 год., згідно картки руху документу судову повістку адвокат ОСОБА_1. отримала 09.06.2026 о 23:36 год., тобто після судового засідання. Крім того, адвокатом ОСОБА_1. до Печерського районного суду міста Києва було подано клопотання про відкладення судового засідання на іншу дату та час, в зв`язку із запланованим за часом раніше судовими засіданнями у інших справах та слідчими діями. Крім того, зауважила, що про якість наданої правничої допомоги, або неякісне її надання може судити виключно клієнт адвоката ОСОБА_1., а не скаржник чи КДКА. Підтвердженням відсутності у ОСОБА_3 претензій до адвоката ОСОБА_1., підтвердженням надання якісної, ефективної, бездоганної правничої допомоги є письмова заява ОСОБА_3 . Скаржник не має законних прав та повноважень по суті стверджувати від імені ОСОБА_3 про надання останньому неякісної правової допомоги, оскільки ОСОБА_3 не уповноважував скаржника на такі дії. Своїми твердженнями скаржник навпаки по суті незаконно втручається у відносини між адвокатом і клієнтом, незаконно втручається у право ОСОБА_3 на захист, та незаконно втручається у діяльність адвоката.
Щодо підстав направлення скарги про дисциплінарний проступок до КДКА іншого регіону позивач зауважила, згідно Регламенту ВКДКА (затверджено рішенням РАУ від 13.12.2024 № 87) скеровує для розгляду до КДКА іншого регіону скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону (п.п.2.3.18 п.2.3). З правом ВКДКА на підставі п.п.2.3.18 п.2.3 Регламенту ВКДКА направляти скарги про дисциплінарний проступок адвоката погодився Касаційний адміністративний суд Верховного Суду у постановах від 17.10.2024 у справі ЄУН 260/10589/23, від 27.10.2020 у справі ЄУН 826/5376/17, від 08.10.2020 у справі ЄУН 826/3443/18. Водночас, Касаційний адміністративний суд Верховного Суду своїми постановами від 27.05.2020 у справі ЄУН 826/5376/17, від 08.10.2020 у справі ЄУН 826/3443/18, від 17.10.2024 у справі ЄУН 260/10589/23 не мав і не має ні прав, ні повноважень змінювати зміст імперативу положень ч.3 ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», тим самим спотворювати закріплену в них законодавчу мету щодо здійснення дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 виключно КДКА за робочим місцем адвоката. Відтак, направлення безпідставної скарги про неіснуючий дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 до КДКА Вінницької області, є порушенням п.1 ст.6 ЄКПЛ та імперативу ч.3 ст.33 Закону № 5076-VI.
Щодо органу здійснення дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1., позивач зазначила, що норми прямої дії Конституції України та профільного Закону № 5076-VI означають, що: виключно Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначається орган адвокатського самоврядування, який має законне право і повноваження здійснювати дисциплінарне провадження відносно адвоката ОСОБА_1 , робочим місцем якої є місто Київ, а не Вінницька область. Відтак, оскільки робочим місцем адвоката ОСОБА_1. місто Київ, а не Вінницька область, в контексті зазначеного зміст вищевикладеного дозволяє констатувати, що виключно КДКА міста Києва має законні права та повноваження здійснювати відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне провадження.
Щодо юрисдикції КДКА Вінницької області позивач наголосила, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеного в Єдиному реєстрі адвокатів України (ч.3 ст.33 Закону від 05.07.2012 № 5076-VІ). До Єдиного реєстру адвокатів України вносяться такі відомості: адреса робочого місця адвоката, номери засобів зв`язку (п.4 ч.2 ст.17 Закону від 05.07.2012 № 5076-VІ). Адресою робочого місця адвоката є місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності або адреса фактичного місця здійснення адвокатської діяльності, якщо вона є відмінною від місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності. У разі наявності декількох адрес робочих місць адвоката до Єдиного реєстру адвокатів України вноситься лише одна адреса робочого місця адвоката (абз.2 ч.2 ст.17 Закону від 05.07.2012 № 5076-VІ). Оскільки згідно ЄРАУ адвокат ОСОБА_1. обліковується у Раді адвокатів міста Києва, отже робочим місцем адвоката ОСОБА_1. є виключно місто Київ, а не Вінницька область. Відтак, юрисдикція КДКА Вінницької області не поширюється на адвоката ОСОБА_1. (ч. 3 ст.33 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»: норма закону носить імперативний характер щодо здійснення дисциплінарного провадження відносно адвоката за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, не є бланкетною, розширеному тлумаченню - не підлягає).
Щодо правомірності утворення КДКА у Вінницькій області позивач зазначила, що згідно відкритих даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, юридичну особу КДКА Вінницької області код ЄДРПОУ 25495818 зареєстровано 28.03.1997, тобто до набрання 14.08.2012 чинності Законом України від 05.07.2012 № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Відповідно до абз.3 ч.7 розд.X (Перехідні положення) Закону України № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Вища кваліфікаційна комісія адвокатури, кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури, сформовані відповідно до цього Закону, є правонаступниками Вищої кваліфікаційної комісії адвокатури при Кабінеті Міністрів України, кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, сформованих до набрання чинності цим Законом. Зміна відомостей у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців стосовно Вищої кваліфікаційної комісії адвокатури при Кабінеті Міністрів України, кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури здійснюється у порядку, встановленому Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців". Наведеним норми прямої дії Конституції України, профільного Закону № 5076-VI та Закону № 755-IV на КДКА Вінницької області покладено обов`язок внести до ЄДР відомості щодо правонаступництва юридичної особи КДКА Вінницької області код ЄДРПОУ 25495818. Разом з тим, відкритих даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (додаток № 22), у Єдиному державному реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутні обов`язкові передбачені положеннями п.п.14, 15 ч.3 ст.9 Закону № 755-IV відомості щодо юридичної особи КДКА Вінницької області код ЄДРПОУ 25495818.
Щодо повноважень членів КДКА Вінницької області позивач зауважила, що у прийнятті оскаржуваного рішення КДКА приймали участь: (1) голова ДП КДКА Вінницької області адвокат Удовицька Т.О.; члени ДП КДКА Вінницької області адвокати Півнюк А.О., Путіліна Є.В., Лукавський А.В., Шевчук Н.Й., Дунаєва І.В.; голова КДКА Вінницької області адвокат Хоменчук К.Л. Так, повноваження зазначених адвокатів, в якості членів та голови КДКА Вінницької області, закінчились у 2022-2023 роках, і були продовжені на основі рішення Ради адвокатів України від 21.09.2020 № 69 «Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування». Разом з тим, виключно законами України визначаються: засади організації та діяльності адвокатури. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються Законом (п.14 ч.1 ст.92, ч.3 ст.131- 2 Конституції України). Змістовний аналіз наведених норм дозволяє констатувати, що іншого способу строків здійснення повноважень членами КДКА Вінницької області та порядку продовження строків здійснення ними повноважень ніж, як обрання на п`ять років, Законом № 5076-VI не передбачено.
Згідно Регламенту КДКА регіону (затверджено рішенням РАУ від 16.02.2013 № 77 зі змінами): Повноваження Голови КДКА припиняються у разі: закінчення строку, на який його обрано ((А) п.п.5.2 п.2); Повноваження Голови палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури/заступника голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури припиняються у разі: закінчення строку, на який його обрано ((А) п.п.5.4 п.5); Повноваження члена КДКА припиняються у разі: закінчення строку, на який його обрано ((А) п.п.5.6 п.5).
Крім того, позивач звернула увагу суду на підтвердження своїх доводів на висновки, зазначені у парламентському дослідженні Дослідницької служби Верховної Ради України щодо актуальних проблем правових засад організації і діяльності адвокатури в Україні та адвокатського самоврядування, гарантованого державою, які долучені до позовної заяви, яким підтверджено незаконність та протиправність продовження здійснення адвокатами повноважень членів КДКА Вінницької області, поза межами строків їх обрання, на основі рішення РАУ від 21.09.2020 № 69 «Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування».
Відтак, з наведених підстав позивач не погоджується із прийнятим рішення КДКА Вінницької області просить визнати таке протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями вказані матеріали передані на розгляд судді Вінницького окружного адміністративного суду Слободянюка М. В.
Ухвалою суду від 09.09.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Даною ухвалою визначено, що справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Також зазначеною ухвалою вирішено клопотання, подані разом з позовною .
10.09.2025 через підсистему "Електронний суд" представником позивача ОСОБА_1., Карповичем А.П. (далі - представник позивача), подано заяву про участь у судових засіданнях в режимі відеоконферції та переведення усіх паперових матеріалів, що надійшли до суду в паперовому вигляді, в електронну форму й приєднання їх до матеріалів електронної справи № 120/12479/25.
12.09.2025 через підсистему "Електронний суд" представником третьої особи ВКДКА, подано пояснення по суті позовної заяви.
Так, ВКДК заперечує проти задоволення позову та зазначає, що правомірність скерування ВКДКА скарги на поведінку позивачки, як адвоката, до КДКА Вінницької області вчинено на підставі ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». 
За даними Єдиного реєстру адвокатів України робоче місце адвоката ОСОБА_1 знаходиться у місті Києві. 04.07.2025 за вх. № 28986 адресу ВКДКА надійшла скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака Олександра Миколайовича (Скаржник), стосовно неправомірної, на його думку, діяльності адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА), надіслана супровідним листом з КДКА м. Києва № 02/188-3/93-25 від 03.07.2025 року.
У зв`язку із тим, що відповідно до Рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 КДКА м. Києва вважається не сформованою у відповідності до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній та дисціплінарній палаті КДКА м. Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених статтею 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» - зазначена Скарга була передана до ВКДКА для подальшого її скерування та розгляду КДКА іншого регіону. Відповідно до ч.1 ст. 57 Закону рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.
Так, відповідно до п. 4 рішення Ради адвокатів України від 28.01 2022 № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 року та відсутність юридичних фактів», було покладено на Секретаріат КДКА м. Києва обов`язки продовжувати здійснювати передачу до ВКДКА усіх отриманих заяв, які стосуються допуску до складання кваліфікаційного іспиту (кваліфікаційних справ), зав (скарг) щодо поведінки адвокатів, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, дисциплінарні справи (провадження) та інших заяв/скарг для подальшого їх скерування та розгляду КДКА іншого регіону.
Таким чином, усі скарги на поведінку адвокатів, робоче місце яких зареєстроване у зазначених вище регіонах, в залежності від обставин, відповідно до приписів пунктів 2.3.17 або 2.3.18 Регламенту ВКДКА, скеровуються Головою ВКДКА до КДКА інших регіонів, які спроможні виконувати функції дисциплінарного провадження в умовах воєнного стану.
Представник ВКДКА наголосив, що відповідного висновку дійшов Верховний суд у постанові 17.10.2024 у справі № 260/10589/23 та постанові від 04.04.2025 у справі № 260/4927/24.
Таким чином, Голова ВКДКА листом за вих. № 4136 від 07.07.2025 (далі - Лист ВКДКА за вих. № 4136 від 07.07.2025), відповідно до рішень РАУ від 15.12.2021 № 128 та №130, в тому числі на підставі 2.3.17-2.3.18 Регламенту ВКДКА, направив вказану Скаргу відносно адвокатки ОСОБА_1 для розгляду по суті до КДКА Вінницької області.
Щодо розгляду скарги у КДКА Вінницької області представник третьої особи ВКДК зауважив, що Рішення КДКА Вінницької області за своєю юридичною суттю не є рішенням про притягнення до дисциплінарної відповідальності, ним не надавалася юридична оцінка діям позивача на предмет наявності чи відсутності в них складу дисциплінарного проступку, а також виходячи із послідовності стадій дисциплінарного провадження, враховуючи мету і завдання проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, можна зробити висновок, що Рішення ВКДКА, яке оскаржується у цій справі, є проміжним та не створює для позивача юридичних наслідків, не впливає на обсяг його правоздатності і дієздатності, та не обмежує в здійсненні професійної адвокатської діяльності.
Така позиція є усталеною практикою ВКДКА і КДКА регіонів та повністю узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 10 листопада 2022 року у справі № 826/14291/17, від 24 червня 2020 року у справі № 813/2639/18 та від 4 червня 2020 року № 815/1830/18, які мають бути враховані судом під час розгляду цієї справи.
Окрім того, близькі за змістом висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 20.02.2019 у справі 822/570/17, на яку Відповідач посилається у Рішенні ВКДКА в обґрунтування мотивів його прийняття.
Прецедентною у цій справі є також постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10.11.2022 по справі №826/14291/17, адміністративні провадження № К/9901/24036/19, № К/9901/27168/19, в якій у задоволенні позову позивача до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, третя особа Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області, - відмовлено.
Таким чином, вищезазначеними правовими висновками підтверджується те, що Рішення КДКА не створює для позивача жодних юридичних наслідків, не впливає на обсяг її правоздатності і дієздатності, та не обмежує її в здійсненні професійної адвокатської діяльності.
Одночасно третьою особою подано клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, а саме: недержавної некомерційної професійної організації - "Національна асоціація адвокатів України" в особі Ради адвокатів України - як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.
Крім того, заявлено клопотання про залучення Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.
15.09.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачем подано заяву про відмову у задоволенні клопотання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області про залучення третіх осіб. Так, позивачка зазначила, що клопотання про залучення Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача не обґрунтоване, як рішення у даній справі може вплинути на права, свободи та інтереси ГСУ ДБР. Не є підставою для залучення третьою особою НААУ в особі РАУ, з підстав посилання позивачем ОСОБА_1 у позовній заяві на рішення Ради адвокатів України від 21.09.2020 № 69, оскільки у справі ЄУН 120/12479/25 предметом оскарження є виключно рішення КДКА Вінницької області від 28.08.2025, яким вирішено порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право заняття адвокатською діяльністю № 229 від 16.11.2011 р. виданого Київської КДКА). Натомість рішення РАУ від 21.09.2020 № 69 «Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування», не є предметом оскарження у даній справі.
Ухвалою суду від 16.09.2025 задоволено клопотання представника позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
17.09.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачем подано відповідь на пояснення третьої особи, у яких зазначила, що у поясненнях третьої особи ВКДКА жодної обставини, викладеної у позовній заяві не спростовано, а позовна заява підлягає задоволенню повністю.
Ухвалою суду від 23.09.2025 задоволено клопотання третьої особи про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
24.09.2025 через підсистему "Електронний суд" Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Вінницької області подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді.
25.09.2025 через підсистему "Електронний суд" КДКА Вінницької області подано відзив на адміністративний позов та витребувані ухвалою суду від 09.09.2025 докази. У відзиві відповідач заперечує проти задоволення позовної заяви та зазначає, що спір у даній справі виник у зв`язку з ухваленням КДКА Вінницької області 28.08.2025 рішення про порушення дисциплінарної справи за скаргою ГСУ ДБР відносно адвоката ОСОБА_1 , оскільки в її діях вбачаються ознаки дисциплінарного проступку. 15 липня 2025 року, за скерування Т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційнодисциплінарної комісії адвокатури Андрія Місяця вих. №4136 від 07 липня 2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака Олександра Миколайовича, стосовно неправомірної, на його думку, діяльності адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА). Скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 стосовно адвоката ОСОБА_1 подана у відповідності до формальних критеріїв змісту і оформлення скарги, які передбачені абзацом 2 частини 2 статті 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та статтею 14 Положення № 120. 16.07.2025 голова дисциплінарної палати у відповідності зі ст.38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» надала письмове доручення члену дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_6 на проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, викладених у скарзі.
21.07.2025 перевіряючий член дисциплінарної палати ОСОБА_6 направив електронною поштою адвокату ОСОБА_1. копію скарги з додатками та запропонував надати пояснення по її суті. Також дисциплінарна палата 25.07.25 направила адвокату ОСОБА_1. копію скарги з додатками засобами поштового зв`язку. 04.08.2025 на електронну адресу КДКА Вінницької області надійшло пояснення адвоката ОСОБА_1. з додатками. Довідка про проведену перевірку з відповідним висновком надійшла до дисциплінарної палати 27 серпня 2025 року. За наслідками перевірки скарги було встановлено, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.
На засіданні 28 серпня 2025 року дисциплінарна палата КДКА Вінницької області за участі голови КДКА дійшла висновку про наявність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 , порушення дисциплінарної справи та подальшу ретельну перевірку у межах її розгляду, що відображено в протоколі засідання та рішенні від 28.08.25.
Вирішуючи питання застосування статей 36-39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", якими унормовані питання ініціювання дисциплінарної відповідальності адвоката та процедури таких стадій дисциплінарного провадження, як перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката і порушення дисциплінарної справи, Верховний Суд у постанові від 04.10.2019 року по справі №820/12154/15 та у постанові від 05.10.2021 року по справі №826/12840/16 виклав правову позицію, зміст якої зводиться до того, що до порушення дисциплінарної справи КДКА проводить попередню перевірку скарги на предмет того, чи наведені в ній обставини, що вказують на наявність в поведінці адвоката ознак дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим оцінка поведінки адвоката для цілей визначення того, чи вчинив адвокат дисциплінарний проступок, чи ні, цій стадії не притаманна.
Зокрема, Верховний Суд у вищевказаних постановах, аналізуючи стадії дисциплінарного провадження та повноваження КДКА на кожній з них, зазначив, що висновків про відсутність або про наявність ознак у діях адвоката дисциплінарного проступку, з прийняттям рішення про відмову у притягненні, або навпаки - про притягнення до дисциплінарної відповідальності із накладенням на адвоката дисциплінарного стягнення, дисциплінарна палата КДКА може дійти безпосередньо на стадії розгляду та вирішення дисциплінарної справи, після її порушення. З огляду на викладене, на етапі проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката кваліфікаційно-дисциплінарна комісія не вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для застосування до адвоката дисциплінарного стягнення. Таким висновкам має передувати розгляд дисциплінарної справи по суті, умовою чого є порушення дисциплінарної справи.
Щодо доводів позивача про направлення скарги про дисциплінарний проступок до КДКА іншого регіону, органу здійснення дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 , юрисдикції КДКА Вінницької області, відповідач зазначає, що неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може бути підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а так само не спростовує можливості здійснити належну перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених Законом дій іншим органом. Зазначений підхід щодо можливості здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвоката кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури не за адресою його робочого місця підтримав Верховний Суд у постанові від 12.07.2018 по справі 826/13442/15 та постанові від 08.10.2020 року у справі № 826/3443/18. 
Щодо доводів позивача стосовно утворення КДКА Вінницької області, відповідач зазначає, що відповідно ч.ч.10, 11 ст.50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури. Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно - дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України. Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Вінницької області затверджене рішенням Ради адвокатів України № 17 від 17 грудня 2012 року. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 25495818, що підтверджується доданою до відзиву Випискою.
Згідно ч. 4 ст. 91 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.
Щодо доводів позивача про відсутність повноважень членів КДКА Вінницької області, то відповідач з такими не погоджується з огляду на наступне. Діючий склад дисциплінарної палати КДКА Вінницької області та голова КДКА Вінницької області обрані в порядку, визначеному ст.ст. 47, 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішенням Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області від 08 вересня 2017 року.
Згідно п.4 рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 року органи адвокатського самоврядування Вінницької області та їх члени , а також представники регіону у вищих органах адвокатського самоврядування продовжують виконувати свої повноваження, виходячи із принципу інституційного континуїтету, до початку вступу на посади новообраних членів органів адвокатського самоврядування після скасування чи припинення воєнного стану (до першого засідання у такому органі після скасування чи припинення дії воєнного стану).
У постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15, від 23 грудня 2021 року у справі №826/13972/18, від 30 вересня 2021 року у справі № 440/1376/19 та від 26 січня 2023 року у справі № 420/5597/19 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури.
При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Водночас суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, а саме, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Таким чином, правову оцінку рішенню Дисциплінарної палати Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області постановляючи оскаржуване рішення діяла виключно в межах своїх повноважень та відповідно до процедури розгляду, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Враховуючи викладене, керуючись вимогами ст.ст.162,175 КАС України, відповідач просить суд врахувати викладені обставини та відмовити у задоволенні позовних вимог.
29.09.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачем подано відповідь на відзив, у якій позивач наголосила, що відзив на позовну заяву жодним чином не спростовує викладені у позовній заяві доводи, що підтверджується наступним. 
Так, у своєму відзиві відповідач КДКА зазначив (цитата): «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 25495818, що підтверджується доданою до відзиву Випискою. Згідно ч.4 ст.91 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення».
Таким чином, відповідач КДКА стверджує, що юридична особа КДКА Вінницької області код ЄДРПОУ 25495818 зареєстрована у встановленому законом порядку, наділена цивільної правоздатністю оскільки відомостей про її припинення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не внесено.
Якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою (ч.1 ст.10 Закону від 15.05.2003 № 755-IV). 
Відтак, юридична особа КДКА Вінницької області вважається зареєстрованою, якщо всі відомості, передбачені Закону від 15.05.2003 № 755- IV, щодо юридичної особи КДКА Вінницької області включено до ЄДР.
Згідно відкритих даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, юридичну особу КДКА Вінницької області код ЄДРПОУ 25495818 зареєстровано 28.03.1997, тобто до набрання 14.08.2012 чинності Законом України від 05.07.2012 № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». 
В контексті зазначеного, на думку позивача, юридична особа КДКА Вінницької області код ЄДРПОУ 25495818 не утворена відповідно до Закону від 05.07.2012 № 5076-VI, отже не набула у встановленому законом порядку дієздатності і є нічим іншим, ніж нелегітимним «органом адвокатського самоврядування», який не має права на існування.
Відтак, твердження про належну реєстрацію юридичної особи КДКА Вінницької області ЄДРПОУ 25495818 - спростовано; юридична особа КДКА Вінницької області ЄДРПОУ 25495818 не набула у встановленому законом порядку цивільної дієздатності, отже не має законних прав виконувати покладені Законом від 05.07.2012 № 5076-VІ на КДКА Вінницької області повноваження.
Щодо повноваження членів КДКА Вінницької області у своєму відзиві відповідач КДКА Вінницької області зазначає (цитата): «Згідно п.4 рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 року органи адвокатського самоврядування Вінницької області та їх члени, а також представники регіону у вищих органах адвокатського самоврядування продовжують виконувати свої повноваження, виходячи із принципу інституційного континуїтету, до початку вступу на посади новообраних членів органів адвокатського самоврядування після скасування чи припинення воєнного стану (до першого засідання у такому органі після скасування чи припинення дії воєнного стану)».
Таким чином, відповідач КДКА Вінницької області стверджує, що адвокати, які є членами ККДА Вінницької області, мають право здійснювати повноваження поза межами строків, на які їх було обрано, на підставі п.4 рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06.09.2022. 
Виключно у разі, якщо Законом № 5076-VI передбачено право та повноваження Ради адвокатів України своїми рішеннями продовжувати повноваження адвокатів в якості членів КДКА поза межами строків на якій їх було обрано, такі рішення є законними і в силу приписів ч. 1 ст. 57 Закону від 05.07.2012 № 5076-VI підлягають застосуванню і виконанню.
Разом з тим, змістовний аналіз положень ч. 4 ст. 55 Закону від 05.07.2012 № 5076-VI якими визначено вичерпний перелік прав та повноважень Ради адвокатів України, а також зміст зазначеного Закону у цілому, дозволяє констатувати, що до повноважень Ради адвокатів України не належить своїми рішеннями, підзаконними актами приймати рішення щодо продовження повноважень адвокатів, в якості членів КДКА поза межами строків, на який їх було обрано згідно ч. 2 ст. 50 Закону від 05.07.2012 № 5076-VI.
Крім того, у своєму відзиві відповідач КДКА Вінницької області посилається на постанови Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15, від 23 грудня 2021 року у справі №826/13972/18, від 30 вересня 2021 року у справі № 440/1376/19 та від 26 січня 2023 року у справі № 420/5597/19 де сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури».
Такими чином, відповідач КДКА Вінницької області стверджує, що всі питання які стосуються притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності, зокрема, щодо направлення скарг до КДКА іншого регіону адвокатура вирішує самостійно, що підтримав Верховний Суд у постанові від 12.07.2018 по справі 826/13442/15 та постанові від 08.10.2020 року у справі № 826/3443/18, від 17.10.2024 у справі ЄУН 260/10589/23 тощо.
Разом з тим, голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів (ч.2 ст.50 Закону від 05.07.2012 № 5076-VI).
Адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, зобов`язані неухильно виконувати свої повноваження згідно законодавства, приймати участь в роботі органів адвокатського самоврядування, до яких їх обрано, дотримуватись вимог закону та рішень З`їзду, актів РАУ, НААУ, не допускати дій чи бездіяльності, що завдають шкоди адвокатурі в цілому або блокують роботу окремих органів адвокатського самоврядування (п. 3 ст. 65 ПАЕ).
Виключно законами України визначаються: засади організації та діяльності адвокатури; Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом (п. 14 ч. 1 ст. 92, ч. 3 ст. 131-2 Конституції України).
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України (ч. 3 ст. 33 Закону від 05.07.2012 № 5076-VI).
Відтак, КДКА Вінницької області має право і повноваження здійснювати дисциплінарне провадження щодо адвокатів робочим місцем яких згідно ЄРАУ є виключно Вінницька область.
Згідно ЄРАУ (https://erau.unba.org.ua/profile/24633) адвокат ОСОБА_1. (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011, видано Київська обласна КДКА, рішення № 229 від 16.11.2011) обліковуються у Раді адвокатів міста Києва, отже здійснювати відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне провадження має право і повноваження виключно КДКА міста Києва.
Отже, здійснюючи відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне провадження, адвокати, які є членами КДКА Вінницької області, діють всупереч імперативу приписів п. 14 ч. 1 ст. 92, ч. 3 ст. 131-3 Конституції України, ч. 3 ст. 33 Закону від 05.07.2012 № 5076-VI, тим самим порушують вимоги п. 3 ст. 65 ПАЕ.
06.10.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачем подано заяви про виклик свідків, а саме:
- особу, яка підписувала повідомлення про виклик від 27.05.2025 та від 28.05.2025, а саме старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова Олега Альбертовича;
- особу, яка здійснювала судові виклики і повідомлення у судові засідання у справі ЄУН 757/22311/25-к на 15.05.2025 та 16.05.2025, а саме секретаря судового засідання Печерського районного суду міста Києва Колесник А.Є.;
- особу, яка підписувала повідомлення про виклик від 27.05.2025 та від 28.05.2025, а саме керівника відділу Головного управління Державного бюро розслідувань Говорущака Олександра Миколайовича.
13.10.2025 через підсистему "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява про відвід судді.
13.10.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачем подано клопотання про поновлення строку на подання доказів та подання доказів.
Ухвалою суду від 13.10.2025 заяву представника ОСОБА_1 - Карповича Андрія Петровича про відвід судді Слободонюка М.В. задоволено. Відведено від розгляду справи № 120/12479/25 головуючого суддю Слободонюка М.В.
Адміністративну справу № 120/12479/25 передано для повторного автоматизованого розподілу справ у порядку ст. 31 КАС України.
За результатами повторного автоматизованого розподілу адміністративну справу №120/12479/25 передано на розгляд судді Крапівницькій Н.Л.
Ухвалою суду від 15.10.2025 суддею Крапівницькою Н.Л. прийнято до свого провадження адміністративну справу № 120/12479/25. Визначено, що справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання у справі призначено на 06.11.2025.
22.10.2025 через підсистему "Електронний суд" подано клопотання третьої особи про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
23.10.2025 через підсистему "Електронний суд" від представника позивача надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Ухвалою суду від 03.11.2025 задоволено клопотання третьої особи про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції та задоволено клопотання представника позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
07.11.2025 через підсистему "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява про відвід судді.
Ухвалою суду від 07.11.2025 визнано необґрунтованою заяву представника позивача про відвід судді Крапівницької Н.Л.
Адміністративну справ № 120/12479/25 передано в порядку ч. 1 ст. 31 КАС України судді для вирішення питання про відвід.
Ухвалою суду від 10.11.2025 заяву представника позивача про відвід судді Крапівницької Н.Л. задоволено. Відведено від розгляду справи № 120/12479/25 головуючу суддю Крапівницьку Н.Л.
За результатами повторного автоматизованого розподілу, адміністративну справу №120/12479/25 передано на розгляд судді Вільчинського О.В.
Ухвалою суду від 11.11.2025 суддею Вільчинським О.В. прийнято до свого провадження адміністративну справу № 120/12479/25. Визначено, що справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників у справі (у письмовому провадженні).
13.11.2025 через підсистему "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява про відвід судді.
Ухвалою суду від 14.11.2025 заяву представника позивача про відвід судді Вільчинського О.В. задоволено. Відведено від розгляду справи № 120/12479/25 головуючого суддю Вільчинського О.В.
Адміністративну справу № 120/12479/25 передано для повторного автоматизованого розподілу справ у порядку ст. 31 КАС України.
За результатами повторного автоматизованого розподілу адміністративну справу №120/12479/25 передано на розгляд судді Бошкової Ю.М.
Ухвалою суду від 18.11.2025 прийнято до свого провадження адміністративну справу № 120/12479/25. Визначено, що справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників у справі (у письмовому провадженні).
Цією ж ухвалою залучено до участі у даній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Головне слідче управління Державного бюро розслідувань (вул. Панаса Мирного, буд. 28, м. Київ, 01011, код ЄДРПОУ 41760289). Забезпечено позивачу ОСОБА_1 та представнику позивача Карповичу Андрію Петровичу можливість ознайомитися з матеріалами справи в електронному вигляді через підсистему "Електронний суд". У задоволенні заяв позивача про виклик свідків відмовлено. Клопотання представника ОСОБА_1 від 10.10.2025 про поновлення пропущеного строку на подання доказів та долучення їх до матеріалів справи задоволено, визнано поважними причини неподання позивачем доказів (відповіді КДКА Вінницької області від 30.09.2025 за № 641) у встановлений законом строк та поновлено його, а надані докази прийнято до матеріалів справи.
25.11.2025 через підсистему "Електронний суд" представником позивача ОСОБА_1., Карповичем А.П., подано три заяви (дві з яких є ідентичними за змістом) про виклик свідків, призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 27.11.2025 вирішено у задоволенні заяви представника позивача про виклик свідків - відмовити. У задоволенні заяви представника позивача про призначення справи № 120/12479/25 до розгляду за правилами загального позовного провадження - відмовити.
28.11.2025 через підсистему "Електронний суд" від ВКДКА надійшли додаткові пояснення у справі, у яких представник наголосив, що проти позову заперечує та при вирішенні справи по суті просить врахувати висновки Верховного суду, наведені у цих поясненнях.
02.12.2025 через підсистему "Електронний суд" від Державного бюро розслідувань надійшли пояснення третьої особи щодо позову, у яких представник зазначив, що проти позову заперечує та по суті спірних правовідносин наголосив на безпідставності доводів позивача щодо відсутності повноважень КДКА Вінницької області розглядати скарги стосовно адвокатів, робоче місце яких знаходиться у м. Києві, оскільки голова ВКДКА листом від 07.07.2025 № 4136, діючи на підставі рішень Ради адвокатів України (далі - РАУ) від 15.12.2021 № 128 та № 130, а також у відповідності до пунктів 2.3.17-2.3.18 Регламенту ВКДКА, затвердженого рішенням РАУ від 13.12.2024 № 8, направив вказану скаргу відносно адвокатки ОСОБА_1. для розгляду по суті до КДКА Вінницької області. Рішенням КДКА Вінницької області від 28.08.2025, на підставі скарги керівника відділу ГСУ ДБР від 27.06.2025 № 10-2-02-15725 порушено дисциплінарну справу відносно адвокатки ОСОБА_1 . 
Так, у випадках надходження скарг стосовно осіб, що належать до переліку, визначеного статтею 66 Правил адвокатської етики, а також за умов не сформованості регіональної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або відсутності кворуму на її засіданнях, скарги стосовно адвокатів передаються на розгляд КДКА іншого регіону. Неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може слугувати підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а також не спростовує можливості проведення належної перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених законом дій іншим органом. Указаний висновок відповідає правовому висновку щодо застосування частини третьої статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», висловленому Верховним Судом у постанові від 08.10.2020 у справі № 826/3443/18.
Такої ж позиції щодо застосування положень частини третьої статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» у подібних спірних правовідносинах послідовно дотримується Верховний Суд у постановах від 17.10.2024 у справі справа № 260/10589/23 та від 14.05.2025 у справі № 260/5758/24.
Щодо доводів позивача про наявність підстав для скасування рішення КДКА Вінницької області про порушення дисциплінарного провадження, через нібито відсутність складу дисциплінарного проступку, представник зауважив, що предметом позову у даній справі є рішення КДКА у Вінницькій області, яким порушено дисциплінарну справу відносно адвоката. Верховним Судом неодноразово викладалися висновки щодо меж оцінки рішень КДКА, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. 
Так, у постановах Верховного Суду від 25.06.2018 у справі 810/1972/17, від 24.06.2020 у справі № 813/2639/18, від 14.12.2020 у справі № 821/1030/17, від 10.06.2021 у справі №826/15590/15 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. При цьому Верховний Суд дійшов до висновку, що правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Таким чином, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди надають виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.
Дотримання процедури має важливе значення для вирішення питання про правомірність рішення. Втім, у кожному конкретному випадку слід з`ясувати насамперед, в чому полягало порушення, відтак наскільки це порушення процедури вплинуло (чи могло вплинути) на остаточний результат розгляду (рішення), тобто наскільки воно було істотне.
У даній справі позивачкою жодним чином не мотивовано порушенням КДКА у Вінницькій області вимоги Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи. Не надано належних та допустимих доказів, з яких би вбачались порушення процедури, внаслідок яких поза увагою КДКА Вінницької області залишилися істотні для правильного вирішення справи обставини і це вплинуло на сам процес перевірки, його результат, що могло б слугувати достатнім свідченням того, що спірне рішення неправомірне.
Більше того, оскаржуване рішення КДКА у Вінницькій області від 28.08.2025 за своєю юридичною суттю не є рішенням про притягнення до дисциплінарної відповідальності, ним не надавалася юридична оцінка діям позивача на предмет наявності чи відсутності в них складу дисциплінарного проступку.
Виходячи із послідовності стадій дисциплінарного провадження, ураховуючи мету і завдання проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката можна зробити висновок, що рішення КДКА у Вінницькій області від 28.08.2025, яке оскаржується у цій справі, є проміжним та не створює для позивачки юридичних наслідків, не впливає на обсяг її правоздатності і дієздатності, та не обмежує позивачку в здійсненні професійної адвокатської діяльності.
На етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА у Вінницькій області не давала правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга.
На цій стадії КДКА з`ясовує лише наявність ознак складу дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину.
З огляду на наведене, сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок, для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА у Вінницькій області повинна з`ясувати усі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи зробити не можливо.
Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 20.02.2019 у справі № 822/570/17, на етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга.
На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак складу дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину.
03.12.2025 через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання про призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження та виклик свідків. У цьому ж клопотанні позивач просить суд у разі відмови в задоволенні заявлених нею клопотань від 03.12.2025, відвести суддю Бошкову Ю.М. від розгляду адміністративної справи № 120/12479/25.
Ухвалою суду від 08.12.2025 у задоволенні клопотань позивача про призначення справи № 120/12479/25 до розгляду за правилами загального позовного провадження та про виклик свідків відмовлено. Клопотання про відвід головуючої судді у справі № 120/12479/25 повернуто без розгляду.
12.12.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшла заява про відвід та додаткові пояснення.
Так, у своїх додаткових поясненнях позивач наголосила, що КДКА під час порушення дисциплінарної справи, вже по суті визнала винною адвоката ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку. Тобто у КДКА наперед, без об`єктивної і повної перевірки безпідставної скарги дисциплінарною комісією адвокатури вже сформулювалась упереджена і необ`єктивна думка про винуватість адвоката ОСОБА_1 , про грубе порушення адвокатом ОСОБА_1. Правил адвокатської етики.
Верховний Суд у постанові від 26.01.2023 у справі № 420/5597/19 дійшов висновку, що критерії «грубого» порушення Правил адвокатської етики не визначені на нормативно-правовому рівні, а тому визначення «грубості» дисциплінарного правопорушення, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.
Водночас у низці інших послідовно ухвалених рішень у справах цієї категорії Верховний Суд сформував правову позицію, згідно з якою суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності включає чотири основні стадії: 1) проведення перевірки відомостей про можливий проступок; 2)порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд справи; 4) прийняття рішення. Це врегульовано статтею 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», де чітко прописано цей процес від отримання скарги до винесення остаточного рішення, а тому суд зобов`язаний перевірити дотримання КДКА процедури перевірки скарги на відповідність до закону, та дотримання КДКА процедури підстав для відкриття дисциплінарного провадження.
Зі змісту оспорюваного рішення дисциплінарної палати КДКА Вінницької області чітко прослідковується, що під час прийняття рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, КДКА надала перевагу саме позиції скаржника, сприйнявши викладені ним доводи як такі, що нівелюють обставини, наведені у поясненнях адвоката ОСОБА_1 .. Водночас у рішенні, зокрема у такій його частині як «Обґрунтування підстав та мотивів прийнятого КДКА рішення» відсутнє належне мотивування того, чому саме обставини, викладені у скарзі скаржником, визнані достатніми та переконливими, а натомість наведені у поясненнях адвоката ОСОБА_1 факти та доводи, підтверджені доказами не знайшли свого підтвердження.
При цьому, КДКА формально підійшла до пояснень адвоката ОСОБА_1 без детального аналізу наведених у поясненнях адвокатом ОСОБА_1 ключових (і таких, що заслуговували на увагу) доводів та аргументів , що свідчить про формальний підхід до перевірки та оцінки пояснень адвоката ОСОБА_1 про відсутність обов`язкових в силу приписів п.7 Положення № 120 доказів вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.
Відтак, розгляд дисциплінарної справи в частині відкриття дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 відбувся формально, за відсутності ознак та доказів вчинення дисциплінарного проступку, з суттєвими порушеннями передбаченої Положенням № 120 та КДКА регіону процедури перевірки скарги про дисциплінарний проступок, що має наслідком незаконність порушення відносно адвоката ОСОБА_1 дисциплінарної справи за відсутності ознак дисциплінарного проступку.
Ухвалою від 12.12.2025 визнано необґрунтованою заяву представника позивача про відвід судді Бошкової Юлії Миколаївни у справі № 120/12479/25. Заяву представника позивача про відвід передано до відділу документального забезпечення і діловодства (канцелярії суду) для здійснення автоматизованого розподілу відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду з метою визначення складу суду для вирішення питання про відвід судді у порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України.
Адміністративну справу № 120/12479/25 передано в порядку ч. 1 ст. 31 КАС України судді для вирішення питання про відвід.
Ухвалою суду від 15.12.2025 відмовлено у задоволенні заяви представника позивача про відвід судді Вінницького окружного адміністративного суду у справі № 120/12479/25.
22.12.2025 через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання про призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження та виклику свідків.
23.12.2025 через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшла заява про відвід.
Ухвалою від 01.01.2026 вирішено клопотання ОСОБА_1 про призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження та виклику свідків залишити без розгляду.
Ухвалою від 01.01.2026 вирішено заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Бошкової Ю.М. залишити без розгляду.
02.01.2026 через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшла заява про відвід.
Ухвалою від 05.01.2026 вирішено заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Бошкової Ю.М. залишити без розгляду.
02.01.2026 через підсистему "Електронний суду" ОСОБА_7 подано заяву про залучення її в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.
05.01.2026 через підсистему "Електронний суду" ОСОБА_8 подано заяву про залучення його, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.
06.01.2026 через підсистему "Електронний суду" ОСОБА_9 подано заяву про залучення його, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.
Ухвалою від 06.01.2025 заяви ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача залишено без розгляду.
07.01.2026 через підсистему систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про відвід.
Ухвалою від 08.01.2026 вирішено заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Бошкової Ю.М. залишити без розгляду.
Ухвалою від 08.01.2025 виправлено описку в ухвалі суду від 07.01.2025 року.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, судом встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю за № 4676/10, виданого Київською обласною КДКА 24.11.2011, має право на зайняття адвокатською діяльністю.
Робоче місце адвоката ОСОБА_1. 03194, м. Київ, Святошинський район, бульвар Кольцова, буд. 14, літ. Д, офіс 610.
02.07.2025 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва надійшла скарга Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань щодо наявності ознак дисциплінарного проступку у діях адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 видано 24.11.2011 року Київською обласною КДКА), скарга зареєстрована в КДКА м. Києва за вх. № 01/210-3/93-25 від 02.07.2025.
На підставі рішення Ради адвокатів України від «15» грудня 2021 року № 128 «Про повноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Києва здійснювати свої функції», рішення Ради адвокатів України від «28» січня 2022 ку № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутність юридичних актів» передано скаргу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань відносно адвоката ОСОБА_1 для подальшого скерування та розгляд КДКА іншого регіону.
15.07.2025 року за скеруванням т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури від 07.07.2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 стосовно діяльності адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА).
16.07.2025 голова дисциплінарної палати у відповідності зі ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» надала письмове доручення члену дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_6 на проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, викладених у скарзі. 
21.07.2025 перевіряючий член дисциплінарної палати ОСОБА_6 направив електронною поштою адвокату ОСОБА_1. копію скарги з додатками та запропонував надати пояснення по її суті.
25.07.2025 дисциплінарною палатою направлено адвокату ОСОБА_1. копію скарги з додатками засобами поштового зв`язку.
04.08.2025 на електронну адресу КДКА Вінницької області надійшло пояснення адвоката ОСОБА_1. з додатками.
27.08.2025 членом дисциплінарної палати КДКА адвокатом Ковальовим В.О. прийнято довідку за наслідками проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 , викладених у скарзі керівника відділу Головного слідчого управління ДБР Говорущака О., якою встановлено, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.
28.08.2025 протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області у складі 9 членів дисциплінарної палати, визначено порядок денний з розгляду матеріалів перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1. для вирішення питання про порушення, або про відмову в порушенні дисциплінарної справи.
Ознайомившись з довідкою про перевірку скарги та матеріалами провадження, керуючись статтями 26, п.3 ст34, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Положенням «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність», затвердженим Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 зі змінами та доповненнями, дисциплінарна палата КДКА Вінницької області прийшла до висновку про наявність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 .
У зв`язку із чим, члени дисциплінарної палати за результатом голосування вирішили порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 та розглянути її на черговому засіданні дисциплінарної палати.
28.08.2025 рішенням дисциплінарної палати КДКА Вінницької області вирішено порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА) за скаргою керівника відділу Головного управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М.
Не погодившись з прийнятим рішенням КДКА Вінницької області 28.08.2025, яким вирішено порушити дисциплінарну справу відносно ОСОБА_1 , остання звернулась до Вінницького окружного адміністративного суду з цим адміністративним позовом.
Надаючи оцінку обставинам у справі, суд керується наступними мотивами.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).
Частинами 1, 3 статті 2 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до частин 1, 2 статті 33 Закону №5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Частиною 3 цієї статті Закону №5076-VI закріплено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Згідно з частинами 1, 2 статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
За правилом частини 2 статті 35 Закону № 5076-VI, адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина перша статті 36 цього Закону).
Згідно зі статтею 37 Закону № 5076-VI, стадіями дисциплінарного провадження є: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Частинами 1, 2 статті 38 Закону №5076-VI визначено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Частиною 1 статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення (частина 1 статті 40 Закону № 5076-VI).
Згідно із частиною 2 цієї статті Закону № 5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Відповідно до частини 1 статті 41 Закону № 5076-VI, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Частиною 1 статті 42 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
Повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури наведені у частині 5 статті 50 Закону № 5076-VI, до яких належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
У свою чергу, з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів було прийнято Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 (далі - Положення № 120).
Пунктами 2 - 3 Положення № 120 встановлено, що дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Натомість п. 4 Положення № 120, визначено, що дисциплінарним проступком адвоката є: - порушення вимог несумісності; - порушення присяги адвоката України; - порушення правил адвокатської етики; - розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; - невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; - невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; - порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Визнання інших діянь дисциплінарним проступком адвоката та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за їх вчинення не допускається.
Пунктами 8, 9, 10 Положення № 120 встановлено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
До заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали постанови, звернення суддів; заяви (скарги), постанови, подання слідчих органів; заяви (скарги), подання голів кваліфікаційно-дисциплінарних комісій або її членів, голів рад адвокатів регіону або її членів; заяви (скарги) адвокатів, адвокатських об`єднань, адвокатських бюро об`єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій та інших осіб поданих на дії адвокатів.
Вимоги до заяви (скарги), які визначені в статті 14 цього Положення не застосовуються до судових рішень, ухвал, окремих ухвал або постанов які є обов`язковими до виконання, що подані на дії адвокатів.
Пунктом 11 Положення № 120 визначено, що заява (скарга) адресується до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Заява (скарга) може бути подана як окремою особою (індивідуально), так і групою осіб (колективно).
Також, п. 14 Положення № 120 визначено загальні вимоги яким має відповідати заява (скарга).
Пунктом 20 Положення № 120 передбачено, що усі заяви (скарги) підлягають обов`язковому прийняттю без здійснення їх реєстрації. Заяви (скарги), що відповідають вимогам до заяви (скарги), підлягають обов`язковій реєстрації та розгляду. Забороняється відмова в прийнятті, реєстрації та розгляді заяви (скарги) з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення, інші дискримінаційні ознаки.
Заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката (п. 21 Положення 120).
Пунктом 23 Положення встановлено, що вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
Голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі). (п. 24 Положення № 120).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи (п. 25 Положення № 120).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами (п. 26 Положення № 120).
Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію (п. 28 Положення № 120).
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках (п. 30 Положення № 120).
За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках. Під час прийняття рішення ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу дисциплінарної палати КДКА, який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, і працівників Секретаріату КДКА. Члени дисциплінарної палати КДКА, Голова КДКА, секретар КДКА та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами дисциплінарної палати КДКА, Головою КДКА, секретарем КДКА і працівниками Секретаріату КДКА своїх прав та інтересів (п. 31 Положення № 120).
Дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку (п. 32 Положення № 120).
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки (п. 33 Положення № 120).
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Строк на оскарження до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути поновлено за рішенням цієї Комісії згідно заяви скаржника про поважність причин його пропуску (п. 34 Положення № 120).
Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката є лише першою стадією дисциплінарного провадження, за результатом якої (розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки) дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. При цьому, умовою для порушення дисциплінарної справи є наявність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Таким чином, завданням першої стадії дисциплінарного провадження є проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та встановлення наявності або ж відсутності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку. При цьому, висновок щодо наявності ознак вчинення адвокатом дисциплінарного проступку не є свідченням факту його вчинення, а є лише констатацією обставин, які свідчать про можливий факт цього, що у свою чергу потребує більш детального дослідження відповідних обставин, з метою підтвердження або спростування наявності відповідних дій, що може бути здійснено лише під час розгляду дисциплінарної справи. При цьому, оцінка дій адвоката на даній стадії дисциплінарного провадження не надається, а аналіз та оцінка доказів, дотримання належних процедур при фіксуванні та формуванні доказової бази щодо оскаржуваної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, відноситься до такої стадії дисциплінарного провадження як розгляд дисциплінарної справи.
На етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді, як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину. Тож, сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати усі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи КДКА зробити не може.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі 822/570/17.
Також, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 04 жовтня 2019 року у справі № 820/12154/15, дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на етапі вирішення питання про відкриття або відмову у відкритті дисциплінарного провадження здійснює виключно попередню перевірку поданої скарги. Така перевірка спрямована на з`ясування, чи містять наведені у скарзі відомості об`єктивні дані, що можуть вказувати на наявність у поведінці адвоката ознак дисциплінарного проступку, та чи є вони достатніми для ініціювання дисциплінарної справи.
Верховний Суд наголошує, що на цій стадії не проводиться оцінка поведінки адвоката по суті, не встановлюється фактична наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку, а також не вирішується питання про доведеність вини адвоката або про можливість застосування до нього дисциплінарного стягнення. Висновки щодо того, чи дійсно адвокатом вчинено дисциплінарний проступок, та, відповідно, рішення про відмову у притягненні або про притягнення до дисциплінарної відповідальності із накладенням дисциплінарного стягнення, можуть бути ухвалені виключно після відкриття дисциплінарної справи на стадії її розгляду та вирішення такої по суті.
Таким чином, враховуючи зазначене та приймаючи до уваги, що принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право.
Завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства. Суд може надати правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постановах Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №826/14291/17, від 19.10.2023 у справі №280/1396/22.
Отже, з огляду на зазначене, суд констатує, що дисциплінарна палата КДКА набуває повноважень щодо всебічної правової оцінки дій адвоката, встановлення фактичних обставин, дослідження доказів та визначення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку лише після порушення дисциплінарної справи, у межах повноцінного дисциплінарного провадження.
Правовий висновок щодо вказаного викладений Верховним Судом й у постановах від 25.06.2018 у справі №810/1972/17 та неодноразово підтриманий Верховним Судом, зокрема, у постановах від 24.06.2020 у справі №813/2639/18, від 14.12.2020 у справі №821/1030/17, від 30.09.2021 у справі №440/1376/19, від 12.10.2021 у справі №820/4155/18 і у справі№820/4158/18, від 23.12.2021 у справі №826/13972/18, від 10.11.2022 у справі №826/14291/17, від 19.10.2023 у справі №280/1396/22.
У свою чергу, суд наголошує, що позивач у позові не наводить жодних доводів та відповідних обґрунтувань щодо порушення КДКА у Вінницькій області процедури розгляду скарги ГСУ ДБР, за якою відкрито дисциплінарне провадження.
За таких обставин, доводи позивача про відсутність складу дисциплінарного проступку на стадії попередньої перевірки скарги є передчасними, юридично необґрунтованими та такими, що не відповідають суті, завданням і функціональному призначенню цієї процесуальної стадії. З огляду на це, відповідні доводи підлягають відхиленню також і з урахуванням усталеної практики Верховного Суду, відповідно до якої проміжні процесуальні рішення дисциплінарних органів, що не створюють самостійних правових наслідків для адвоката, не можуть розцінюватися як рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності або як такі, що порушують його права та законні інтереси.
Також, суд не приймає до уваги додаткові пояснення представника позивача від 12.12.2025, оскільки їхній зміст стосується виключно відсутності складу дисциплінарного проступку та підставам для притягнення до дисциплінарної відповідальності.
З урахуванням наведеного у сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення КДКА за своєю правовою природою та юридичною суттю не є рішенням про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. У межах його прийняття не здійснювалася правова кваліфікація дій позивача на предмет наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку, не надавалася оцінка доказам у їх повноті та взаємозв`язку, а також не вирішувалося питання про застосування будь-яких заходів дисциплінарного впливу. Зазначене рішення ухвалено виключно в межах стадії попередньої перевірки відомостей, викладених у дисциплінарній скарзі, яка за своїм змістом і призначенням має допоміжний, підготовчий характер.
Надаючи оцінку доводам позивач про неможливість направлення скарги про дисциплінарний проступок до КДКА іншого регіону, орган здійснення дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1. та юрисдикцію КДКА Вінницької області, суд зазначає наступне.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).
За правилом частини 3 статті 33 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється за адресою його робочого місця. Проте існують виключення із загального правила територіальної підвідомчості розгляду скарг стосовно адвокатів. Такі випадки виникають внаслідок об`єктивної неможливості здійснити розгляд дисциплінарної скарги відповідною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.
Наведеній нормі Закону, кореспондує пункт 8 Положення № 120.
Згідно з частинами 1, 5 та 6 статті 50 Закону № 5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать:
1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів;
5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.
Правові засади діяльності Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, мета, завдання та порядок її діяльності визначаються Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з`їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України, Правилами адвокатської етики, рішеннями Ради адвокатів України, Положенням про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури (далі - ВКДКА або Комісія), Регламентом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та іншими правовими актами України, що регулюють адвокатську діяльність.
Згідно з підпунктом 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 (в редакції, чинній на час ініціювання питання про дисциплінарне провадження, порушення та вирішення дисциплінарної справи) Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скеровує для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (палати) регіону.
Відповідно до частини 2 статті 66 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року (далі - Правила адвокатської етики, зі змінами від 15 лютого 2019 року), у разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування.
Пунктами 22, 23 Положення № 120 також обумовлено, що у разі звернення із заявами (скаргами) щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, або якщо скаржниками виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, заява (скарга), не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
Отже, у випадках надходження скарг стосовно осіб, що належать до переліку, визначеного статтею 66 Правил адвокатської етики, а також за умов несформованості регіональної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або відсутності кворуму на її засіданнях, скарги стосовно адвокатів передаються на розгляд кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону. Неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може слугувати підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а також не спростовує можливості проведення належної перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених законом дій іншим органом.
Указаний висновок відповідає правовому висновку щодо застосування частини 3 статті 33 Закону № 5076-VI, висловленому Верховним Судом у постанові від 08 жовтня 2020 року у справі № 826/3443/18. У цій справі Верховний Суд зазначив, що частина третя статті 33 Закону № 5076-VI встановлює загальні правила територіальної підвідомчості розгляду скарг, а наведені положення підпункту 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, пункти 22, 23 Положення № 120 є нормами, які конкретизують та допускають за умов об`єктивної неможливості, процедурно здійснити розгляд відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури дисциплінарних справи не за робочою адресою реєстрації адвоката.
Верховний Суд підкреслив, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури у своїй процесуальній діяльності зобов`язана керуватися рішеннями Ради адвокатів України, актами Національної асоціації адвокатів України. Рішення Ради адвокатів України в силу частини 1 статті 57 Закону № 5076-VI є обов`язковими до виконання. Компетенція Ради адвокатів України дає право у межах повноважень та у спосіб, що визначений Законом деталізувати у своїх рішеннях певні процедурні моменти діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зокрема, при наявності певних умов, які не відображенні в статті 33 Закону № 5076-VI перенаправлення скарги на дії адвоката до іншої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для подальшого розгляду та прийняття рішення, що не порушує при цьому положення вказаної статті, а навпаки регулює дотримання принципу правової визначеності. Як указав Верховний Суд, такий його висновок узгоджується із висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі № 826/5376/17. Вказане дає підстави для висновку, що органи адвокатського самоврядування зобов`язані входити до системи Національної асоціації адвокатів України, керуватися Статутом НААУ, їх актами.
Як було встановлено судом, ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю за № 4676/10, виданого Київською обласною КДКА 24.11.2011, має право на зайняття адвокатською діяльністю.
Робоче місце адвоката ОСОБА_1. 03194, м. Київ, Святошинський район, бульвар Кольцова, буд. 14, літ. Д, офіс 610.
02.07.2025 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва засобами поштового зв`язку, надійшла скарга Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань щодо наявності ознак дисциплінарного проступку у діях адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 видано 24.11.2011 року Київською обласною КДКА) скарга зареєстрована в КДКА м. Києва за вх. № 01/210-3/93-25 від 02.07.2025. Тобто скарга направлена за адресою робочого місця адвоката.
Разом з тим, на підставі рішення Ради адвокатів України від 15 грудня 2021 року № 128 «Про повноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Києва здійснювати свої функції», рішення Ради адвокатів України від 28 січня 2022 ку № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутність юридичних актів», т.в.о. керівника юридичної особи КДКА м. Києва передано скаргу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань відносно адвоката ОСОБА_1 для подальшого скерування та розгляд КДКА іншого регіону.
15.07.2025 року за скерування т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури Місяць А. від 07.07.2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака Олександра Миколайовича, стосовно діяльності адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА).
Підставою для скерування скарги на адресу КДКА Вінницької області слугувало те, що відповідно до рішення Ради адвокатів України від 15 грудня 2021 року № 128 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва вважається не сформованою у відповідно до Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній і дисциплінарній палаті Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених статтею 50 Закону № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Саме тому, відповідно до п. 4 рішення Ради адвокатів України від 28 січня 2022 року № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 року та відсутність юридичних фактів», покладено на секретаріат Кваліфікаційно-дисциплінарної адвокатури м. Києва обов`язки продовжувати здійснювати передачу до ВКДКА усіх отриманих заяв, які стосуються допуску до складання кваліфікаційного іспиту (кваліфікаційних справ), зави (скарги) щодо поведінки адвокатів, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, дисциплінарні справи (провадження) та інші заяви/скарги для подальшого їх скерування та розгляду КДКА іншого регіону.
Отже, із зазначеного слідує, що за загальним правилом дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється за адресою його робочого місця.
Разом з тим, існують виключення із загальних правил територіальної підвідомчості розгляду скарг за адресою робочого місця. Такі випадки існують внаслідок об`єктивної неможливості здійснення розгляду відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури.
Так, згідно з п.п. 2.3.18 п. 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 встановлено, що голова ВКДКА скеровує до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 63 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, із урахуванням територіальної наближеності та навантаження КДКА тощо.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
При цьому, неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може бути підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а так само не спростовує можливості здійснити належну перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених Законом дій іншим органом.
До зазначених висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 08.10.2020 у справі № 826/3443/18.
З огляду на встановлені судом обставини та сталу практику Верховного Суду, суд дійшов висновку, що доводи позивача про обов`язковість розгляду скарги стосовно неї виключно КДКА міста Києва за адресою робочого місця адвоката є помилковими та не ґрунтуються на нормах чинного законодавства.
На думку суду, за загальним правилом дисциплінарні провадження щодо адвоката дійсно ініціюються та здійснюються за територіальною підвідомчістю, визначеною місцезнаходженням робочого місця адвоката. Однак, наведені у матеріалах справи рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 та № 6 від 28.01.2022, а також положення Регламенту ВКДКА, прямо передбачають можливість та обов`язок перерозподілу і скерування скарг до КДКА іншого регіону у випадках, коли регіональна комісія є несформованою, неправомочною або об`єктивно неспроможною здійснювати свої повноваження через відсутність кворуму.
Як встановлено судом, КДКА м. Києва на момент надходження скарги мала статус несформованої та неправомочної, що створило об`єктивну неможливість здійснення нею дисциплінарних функцій, а відтак, зумовило законне переспрямування скарги для розгляду до КДКА Вінницької області за рішенням та скеруванням Голови ВКДКА.
Отже, територіальна підвідомчість не є абсолютною та може бути змінена у встановленому Регламентом та рішеннями РАУ порядку, що виключає можливість самостійного визначення позивачем органу розгляду скарги або наполягання на її розгляді лише за місцем робочої адреси.
Таким чином, суд констатує, що позивач безпідставно та всупереч регуляторним приписам ототожнює загальне правило підвідомчості з виключною компетенцією конкретного регіонального органу, тоді як у спірних правовідносинах діяли спеціальні механізми перерозподілу скарги, застосовані уповноваженим суб`єктом у межах наданих повноважень та з дотриманням установленої процедури.
Отже, суд відхиляє доводи позивача, що дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1 не могло здійснюватися іншою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією, ніж виключно за адресою робочого місця адвоката, оскільки порушень процедури щодо визначення КДКА, а також порушень передачі (направлення) відповідних матеріалів, судом не встановлено.
Щодо доводів позивача, що Верховний суд у вищезазначених постановах не мав і не має прав, ні повноважень змінювати зміст імперативу положень ч. 3 ст. 33 Закону України "Про адвокатуру", то суд звертає увагу, що ч.5 ст. 242 КАС України чітко передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Надаючи оцінку доводам позивача в частині утворення та повноважності КДКА Вінницької області, суд зазначає таке.
Відповідно до норм ч. 1 статті 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.
Частиною 10, 11 ст. 50 Закону № 5076-VI визначено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури.
Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.
Згідно Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Вінницької області затверджене рішенням Ради адвокатів України № 17 від 17.12.2012 року, визначено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою з дня її державної реєстрації в установленому законодавством порядку та є неприбутковою організацією (п. 3.1 ст. 3 Положення).
Також, статтею 12 Положення визначено про те, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури може бути реорганізована лише на підставі закону.
Припинення діяльності кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути здійснено лише на підставі Закону. Зміна складу КДКА не є її припиненням. У разі припинення КДКА (у результаті її ліквідації, злиття, поділу, приєднання або перетворення) її активи передаються одній або кільком неприбутковим організаціям адвокатського самоврядування або зараховуються до доходу бюджету.
Відповідно до норм Закону № 755-IV цей Закон регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, фізичних осіб - підприємців та відокремлених підрозділів юридичної особи, утвореної відповідно до законодавства іноземної держави.
При цьому, статтею 3 Закону № 755- IV унормовано, що дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності та підпорядкування, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, фізичних осіб - підприємців та відокремлених підрозділів юридичної особи, утвореної відповідно до законодавства іноземної держави.
Статтею 80 Цивільного кодексу України, визначено, що юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.
Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.
Також, п. 1 статті 89 Цивільного кодексу України унормовано, що юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення.
При цьому, п. 4 статті 91 Цивільного кодексу України, визначено, що цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.
Згідно п. 1 статті 104 Цивільного кодексу України визначено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.
Отже, судом встановлено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 25495818, є діючою юридичною особою та не перебуває у стані припинення. Протилежного матеріали даної адміністративної справи не містять.
З огляду на зазначене та з урахуванням меж заявлених позовних вимог та предмету позову, завдань адміністративного судочинства, суд дійшов висновку, що доводи позивача щодо недотримання Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Вінницької області обов`язку щодо внесення до Єдиного державного реєстру відомостей про правонаступництво юридичної особи не підлягають оцінці в межах даних правовідносин. Зазначені обставини не є предметом позову, виходять за межі заявлених позовних вимог, а відтак не підлягають перевірці судом та не можуть впливати на вирішення спору по суті.
Надаючи оцінку доводам позивача в частині відсутності повноважень у членів КДКА Вінницької області, суд зазначає наступне.
Частиною третьою статті 2 Закону № 5076-VI установлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до ст. 49 Закону № 5076-VI вищим органом адвокатського самоврядування в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі є конференція адвокатів регіону, адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві та Севастополі та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України.
Квота представництва, порядок висування та обрання делегатів конференції адвокатів регіону затверджуються Радою адвокатів України.
Конференція адвокатів регіону скликається радою адвокатів регіону не рідше одного разу на рік. Конференцію може бути скликано також за пропозицією не менш як однієї десятої від загальної кількості адвокатів регіону, адреса робочого місця яких знаходиться у відповідному регіоні, або Ради адвокатів України.
У разі, якщо рада адвокатів регіону не скликає конференцію протягом тридцяти днів з дня надходження пропозиції про її скликання, адвокати, які підписали таку пропозицію, або Рада адвокатів України приймають рішення про утворення організаційного бюро зі скликання конференції адвокатів регіону. Організаційне бюро має права ради адвокатів регіону щодо скликання і забезпечення проведення конференції та визначає особу, яка головує на засіданні конференції.
Про день, час і місце початку роботи конференції адвокатів регіону та питання, що вносяться на її обговорення, адвокати повідомляються не пізніш як за п`ятнадцять днів до дня початку роботи конференції.
Конференція адвокатів регіону вважається повноважною, якщо в її роботі бере участь більше половини делегатів конференції.
До повноважень конференції адвокатів регіону належать:
1) обрання голови та членів ради адвокатів регіону, дострокове відкликання їх з посад;
2) обрання делегатів на з`їзд адвокатів України;
3) обрання представника адвокатів регіону до складу Ради адвокатів України та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, дострокове відкликання їх з посад;
4) визначення кількості членів кваліфікаційної і дисциплінарної палат кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, обрання голови та членів кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, дострокове відкликання їх з посад;
5) обрання голови та членів ревізійної комісії адвокатів регіону, дострокове відкликання їх з посад;
6) затвердження штатного розпису і кошторису ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;
7) розгляд та затвердження звіту ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, висновків ревізійної комісії адвокатів регіону, представників адвокатів регіону у складі Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури і Ради адвокатів України;
8) прийняття інших рішень відповідно до цього Закону.
Конференція адвокатів регіону приймає рішення шляхом голосування більшістю голосів делегатів конференції, які беруть участь у її роботі.
Згідно ст. 50 Закону 5076-VI кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону.
Голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд.
Згідно з п. 5 ч. 5 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури належить також вирішення питань, віднесених до її повноважень цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, ВКДКА, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
Пунктом 8.1 статті 8 Положення про КДКА Вінницької області за № 238 від 17.11.2016 року передбачено, що рішення з`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, ВКДКА є обов`язковими для виконання КДКА.
Як встановлено судом з відповіді голови КДКА у Вінницькій області від 30.09.2025 на запит позивача про надання інформації Рішенням Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області від 15 жовтня 2012 року до складу КДКА Вінницької області строком на п`ять років було обрано:
Голова КДКА - ОСОБА_10 .
Кваліфікаційна палата: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 .
Дисциплінарна палата: ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 
Рішенням Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області від 08 вересня 2017 року до складу КДКА Вінницької області строком на п`ять років було обрано:
Голова КДКА- ОСОБА_10 .
Кваліфікаційна палата: ОСОБА_11 , ОСОБА_31 , ОСОБА_13 , ОСОБА_32 , ОСОБА_15 , ОСОБА_33 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 .
Дисциплінарна палата: ОСОБА_34 , ОСОБА_6 , ОСОБА_35 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 .
Рішенням конференції адвокатів Вінницької області від 31 березня 2017 року строком на п`ять років обрано членом дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_36 . 
За власною заявою від 19.01.2022 повноваження члена дисциплінарної палати ОСОБА_25 припинено.
За власною заявою від 26.06.24 повноваження члена кваліфікаційної палати ОСОБА_18 припинено.
Так, на думку позивача повноваження членів кваліфікаційно - дисциплінарної палати, які приймали оскаржуване рішення припинились після спливу п`ятирічного строку, на який їх було обрано.
Проте, з такими доводами суд не погоджується з огляду на наступне.
Так, у зв`язку з військовою агресією рф проти України прийнято Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні».
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Воєнний стан на всій території України або в окремих її місцевостях припиняється після закінчення строку, на який його було введено.
У відповідності до наданих повноважень Радою адвокатів України прийнято рішення № 87 від 05-06.09.2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування», яким взято до уваги зміст рішення Ради адвокатів України № 69 від 21 вересня 2020 року «Про затвердження роз`яснення щодо інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування», та роз`яснено, що задля недопущення інституційного дисконтинуїтету в адвокатурі, доцільним та обґрунтованим є застосування принципу інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та відповідних організаційних форм адвокатського самоврядування.
Також враховано, що принцип інституційного континуїтету визначає, що органи, які мають конституційний статус і встановлені Конституцією України та законами України, продовжують функціонувати незалежно від політичних, організаційних чи будь-яких інших обставин, якщо самою Конституцією України та відповідними законами України не передбачено інше.
Так, п. 4 рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 вирішено, що органи адвокатського самоврядування Вінницької області та їх члени, а також представники регіону у вищих органах адвокатського самоврядування продовжують виконувати свої повноваження, виходячи із принципу інституційного континуїтету, до початку вступу на посади новообраних членів органів адвокатського самоврядування після скасування чи припинення воєнного стану (до першого засідання у такому органі після скасування чи припинення дії воєнного стану).
Насамперед, суд враховує, що рішення Ради адвокатів України № 69 від 21 вересня 2020 року «Про затвердження роз`яснення щодо інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування, так і рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування» станом на момент розгляду цієї адміністративної справи є чинними, такими, що не скасовані та не визнані протиправними у встановленому законом порядку, а отже є обов`язковими для виконання КДКА Вінницької області.
Доказів зворотного, зокрема рішень судів або уповноважених органів про визнання зазначених актів незаконними чи втрату ними чинності, стороною позивача суду не надано. За відсутності таких доказів суд виходить із презумпції правомірності рішень органів адвокатського самоврядування, які є обов`язковими до виконання до моменту їх скасування або визнання незаконними у визначеному законом порядку.
Тому, за відсутності рішень конференції адвокатів про припинення повноважень та підтверджувальних відомостей з Єдиного державного реєстру, правові підстави вважати повноваження Голови та членів КДКА Вінницької області припиненими, відсутні.
Більш того, суд наголошує, що законність прийняття рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування» не є предметом доказування у цій адміністративній справі та виходить за межі заявлених позовних вимог, а тому не підлягає дослідженню та оцінці судом у межах даних правовідносин.
Що стосується посилання позивача на висновок, прийнятий Дослідницькою службою Верховної Ради України Висновку від 30.01.2025 р. «Парламентське дослідження щодо актуальних проблем правових засад організації і діяльності адвокатури України», зі змісту якого стало відомо про те, що рішення РАУ № 69 від 21.09.2020 р. суперечить Конституції України та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», суд акцентує увагу на наступному.
Відповідно до статей 6, 8, 19 та 92 Конституції України, виключно законами України визначаються засади організації та діяльності адвокатури, а органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України. Разом з тим, згідно зі статтею 1 та статтею 4 Закону України «Про нормативно-правові акти», нормативно-правовими актами визнаються акти, прийняті уповноваженими суб`єктами у встановленій законом формі та порядку, які містять загальнообов`язкові правила поведінки.
Дослідницька служба Верховної Ради України, відповідно до Закону України «Про Регламент Верховної Ради України», здійснює інформаційно-аналітичне та експертне забезпечення діяльності парламенту, а підготовлені нею дослідження та висновки мають інформаційно-аналітичний і рекомендаційний характер та не породжують самостійних правових наслідків для учасників правовідносин.
Таким чином, Висновок Дослідницької служби Верховної Ради України від 30.01.2025 р. «Парламентське дослідження щодо актуальних проблем правових засад організації і діяльності адвокатури України та адвокатського самоврядування, гарантованого державою», у якому зазначено про невідповідність рішення Ради адвокатів України № 69 від 21.09.2020 р. положенням Конституції України та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за своєю правовою природою не є законом чи іншим нормативно-правовим актом.
А тому, зазначений Висновок судом до уваги не приймається та може бути використаний виключно як допоміжне, інформативне джерело для формування правової позиції, однак не має обов`язкової юридичної сили, не змінює та не скасовує чинні акти адвокатського самоврядування і не може слугувати самостійною підставою для встановлення відсутності повноважень у членів КДКА Вінницької області. 
З наведеного висновується, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області приймаючи оскаржуване рішення діяла виключно в межах своїх повноважень та відповідно до процедури розгляду, визначеної нормами чинного законодавства, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
За змістом положень статей 9, 90 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з рішення ЄСПЛ у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року (пункт 29) статтю 6 пункт 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Також, суд враховує Висновок № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
При цьому зазначений Висновок акцентує увагу на тому, що згідно з практикою ЄСПЛ очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а, крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Крім того, суд бере до уваги позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема, у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Таким чином, оцінивши ключові доводи сторін та дослідивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до переконання, що у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 належить відмовити повністю.
Враховуючи положення статті 139 КАС України, позивач немає права на відшкодування понесених у цій справі судових витрат. 
Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:
у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( бульвар Кольцова, буд. 14 літ. Д, офіс 610, м. Київ, 03194 , адреса для листування: а/с 21, м. Київ-111, 04111 ).
Відповідач: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області (вул. Соборна, буд. 53, м. Вінниця, 21050).
Третя особа: Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (вул. Борисоглібська, буд. 3, 5-й поверх, м. Київ, 04070, код ЄДРПОУ 26080214).
Третя особа: Головне слідче управління Державного бюро розслідувань (вул. Панаса Мирного, буд. 28, м. Київ, 01011, код ЄДРПОУ 41760289).
Рішення суду складено 15.01.2026.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна